Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Ajantasa-asemakaava sisältää kokoelman voimassa olevista asemakaavoista kaavamääräyksineen ja -merkintöineen.
Sähköisessä muodossa ylläpito alkaen 1.1.2003.
Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2009–2013
Väestötiedot rakennemalli 35:ssä määritellylle ydinkaupunkialueelle ja ydinkaupunkialueen ulkopuolisille keskustaajamille 2009–2013. Keskustaajama-alueet on rajattu kattamaan tulevaisuuden asemakaavoitettavat kasvualueet kunnissa, ja tiedot on kerätty MAL-aiesopimuksen mukaiseen seudullisen asunto- ja maankäyttöohjelman laatimiseen liittyvässä hankkeessa. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/ Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2009. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto09 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2010. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto10 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2011. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto11 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2012. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto12 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2013. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto13
Aineisto saatu Turun kaupungilta, työtä tehty MAL-työryhmässä. Väestötiedot peräisin Tilastokeskukselta.
Yritystoiminnan biohajoavat jätteet 2015
Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätetiedot kuvaavat ympäristölupavelvollisten yritysten vuosittain tuottamien biohajoavien jätteiden määriä 1 km ruutuaineistona. Aineisto perustuu ympäristöhallinnon valvonta- ja kuormitustietojärjestelmään (VAHTI) kirjattuihin asiakaskohtaisiin jätetietoihin, joita on jatkokäsitelty Suomen ympäristökeskuksessa. Tiedot koskevat vuotta 2015. Jätemäärät (t/v) on ilmoitettu kansallisen jäteluokituksen mukaisiin kuusinumeroisiin EWC- jäteluokkiin. Luokitus perustuu valtioneuvoston asetukseen jätteistä (179/2012, liite 4). EWC-jäteluokkakoodi (EWC=European waste code) on muotoa xx.yy.zz, jossa neljä ensimmäistä numeroa kuvaavat jätteen alkuperätoimintaa ja sen alatoimialoja ja kaksi viimeistä numeroa jätteen laatua. Kansallisessa jäteluokituksessa on toimialaluokkia kaikkiaan 20. VAHTIssa on lisäksi lietteille käytössä kirjaintarkenne A-G, joka ilmaisee lietteen käsittelytavan. VAHTI-tietojärjestelmässä asiakaskohtaiset jätetiedot kirjataan kolmeen eri jätevirtaan: lähtevä ja tuleva jätevirta sekä varastotilanne. Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemäärätiedot perustuvat VAHTI-asiakkaiden lähtevään jätevirtaan kirjattuihin, biohajoavia jätejakeita koskeviin määrätietoihin (t/v). VAHTI-tietojärjestelmä ei mahdollista jätemäärien aukotonta tasetarkastelua, sillä se on pääasiallisesti kehitetty viranomaisten valvontatehtävää, ei tilastointia varten. Tämän vuoksi Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemääristä on poistettu jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevät jätemäärät. Osa jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevistä jätemääristä tulee jo kertaalleen kirjatuksi VAHTIssa muiden yritysten lähteviin jätteisiin, ja näin ollen ne olisivat osittain päällekkäistä tietoa. Käytännössä osa yritystoiminnan jätteistä kulkee jätteenkäsittelylaitosten, kuten kuljetus- ja keräystoimintaa harjoittavien yritysten kautta hyödyntämiseen ja osa suoraan varsinaisiin jätteen käsittely-/hyödyntämispaikkoihin. Biomassa-atlaksessa yritystoiminnan jätetiedot on VAHTIn EWC-jäteluokkakoodien perusteella jaoteltu viiteen pääluokkaan: 1) eläin- ja kasvijäte, 2) liete, 3) paperi- ja pahvijäte, 4) puujäte ja 5) sekajäte. Pääluokkien lisäksi määrätiedot jakautuvat vielä tarkemmin 62 alaluokkaan. Jäteluokitus on esitetty Biomassa-atlaksen verkkosivulla. Tiedot päivitetään Biomassa-atlakseen kerran vuodessa. Viimeisin päivitys koskee vuotta 2015. Jätemäärätiedoista ei käy ilmi yksittäisen jätteentuottajan nimi. Yritysten biohajoavien jätteiden ja laskennallisesti tuotettujen yhdyskuntien biohajoavien jätteiden määrätietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska osa tiedoista on päällekkäistä. Laskennallisiin biohajoaviin yhdyskuntajätteisiin sisältyy myös yritysten yhdyskuntajätteen kaltainen biohajoava jäte, jota esimerkiksi on toimistoista peräisin oleva paperi- ja pahvijäte ja henkilöstöruokaloista peräisin oleva biojäte.
Kaukokartoitusperusteisen puustotulkinnan mallinnus- ja referenssiaineistoksi mitataan maastossa tarkkaan paikannettuja koealoja. Kullekin inventointialueelle sijoitetaan noin 600–800 referenssikoealaa niin, että ne kattavat mahdollisimman hyvin alueen metsien vaihtelun (erilaiset kasvupaikat, puulajit, puuston koko ja tiheys). Koealoja mitataan puustotulkinnan mallinnuksen tarpeisiin. Mittauksessa käytettävän kiinteäsäteisen ympyräkoealan säde on yhdeksän metriä. Koealalta mitataan tarkasti kaikki puustotulkinnan kannalta merkittävät puut (varttuneempi puusto) tai sille sijoitetaan ja mitataan pienempiä alikoealoja (taimikko). Harvapuustoisissa metsissä käytetään säteeltään 12,62 metrin koealaa. Koealan keskipiste paikannetaan vähintään metrin sijaintitarkkuudella (tavoite 0,5 m). Tuote sisältää vuosien 2010-2019 aikana mitatut koealat ja niitä ei enää päivitetä. Inventointikoealat tietotuote korvaa vuoden 2020 koealoista alkaen kaukokartoituskoealat. Kaukokartoituskoealat ovat vektorimuotoista (piste) paikkatietoaineistoa, jonka koordinaattijärjestelmänä on ETRS-TM35FIN (EPSG:3067). Jakeluformaattina on käytössä OGC GeoPackage (1.2). Aineisto on ladattavissa maakunta-, kunta- sekä karttalehtitasolla. GeoPackage-tiedosto sisältää seuraavat taulut: - Sampleplot (Koeala tiedot) - Sampletree (Koepuu tiedot) - Tallytree (Lukupuu tiedot) - Spatialcorrection (Sijainnin korjaus tiedot) - Saplingstratum (Taimikko-ositteen tiedot) - Stratum (Laskentapuusto-ositteen tiedot) - Summary (Summapuuston tiedot) Tauluissa on viittaukset toisiinsa kentän "sampleplotid" avulla. Lisätietoa metsä- ja luontotiedon keruusta sekä laadusta. Metsävaratiedon keruu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedonkeruu Metsävaratiedon laatu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedon-laatu
Mikäli tietoihin yhdistetään yksityistä henkilöä koskevaa tietoa, on huomioitava henkilötietojen suojaa koskevat velvoitteet.
Valkeakosken WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Valkeakosken opaskartta (Opaskartta), Valkeakosken virastokartta (Virastokartta), Valkeakosken ajantasa-asemakaavakartta (Kaavayhdistelma), Valkeakosken asemakaavaindeksi (Asemakaavaindeksi), Valkeakosken ortokuva (Ortokuva) sekä Valkeakosken kantakartta ilman kiinteistötietoja (Kantakartta). Palvelu perustuu Valkeakosken kantakartta-, virastokartta-, opaskartta-, ortokuva-, ajantasa-asemakaava ja asemakaavaindeksi-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Valkeakosken kaupungin maa- ja mittaustoimi. Palvelun käyttö vaatii autentikoinnin eli tunnistautumisen käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Palvelu on viranomaiskäyttöön ilmaiseksi käytettävissä ja kaupalliseen käyttöön sopimuksen mukaan.
Kymenlaakson maakuntakaava (HAME) WMS-rajapintapalvelun kautta ovat saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Palvelun lähtöaineistoina on käytetty mm. Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa ja SYKE:n aineistoja. Aineistoja hallinnoi Kymenlaakson maakunta, palvelusta vastaa Lounaistieto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Suoja-alue määritellään laissa liikennejärjestelmästä ja maanteistä (44 §). Alue, joka ulottuu 20 metrin etäisyydelle maantien tai, jos ajoratoja on useampia, lähimmän ajoradan keskilinjasta. Erityisestä syystä voidaan tiesuunnitelmassa määritetyllä tiellä tai tieosalla osoittaa etäisyys 20 metriä lyhyemmäksi taikka pidentää etäisyyttä enintään 50 metriksi sekä enintään 300 metriksi tiehen kuuluvan varalaskupaikan kohdalla ja pituussuunnassa sen kummastakin päästä 750 metrin etäisyydelle ulottuvalla jatkeella. Suoja-alueella ei saa pitää rakennusta. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksella on liikenneturvallisuuden sitä vaatiessa ja varalaskupaikan vuoksi oikeus poistaa suoja-alueelta kasvillisuutta. Suoja-alueelle rakentaminen vaatii maantielain mukaisen poikkeamispäätöksen. Lähtökohtaisesti suoja-alue ei ole voimassa asemakaava-alueella. Tievelhoon viedään tieto suoja-alueista vain, jos lähimmän ajoradan keskiviivasta mitatusta normaalileveydestä (20 metriä) on poikettu. Tiedon päivittäminen on jatkuvaa. ELY:t vastaavat tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka ei ole versioituva ja kattaa tiet sekä rampit.
INSPIRE - metatiedot WMS-palvelulle Lappeenrannan kaupungin WMS-palvelu
Lappeenrannan kaupungin WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Opaskartta (Opaskartta), Ilmakuva (Ortoilmakuvia vuosilta 2000, 2005, 2009 ja 2011), Ajantasa-asemakaava (Ajantasa-asemakaava), Ajantasayleiskaava (Ajantasayleiskaava), Maastokartta (Kantakartta) Palvelu perustuu maastokarttoja ja kunnan perusrekisteritietoja sisältävään Tekla GIS-aineistoon. Aineistoja hallinnoi Lappeenrannan kaupungin kiinteistö- ja mittaustoimi. Palvelun käyttö ON maksutonta EIKÄ VAADI autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
käyttöehdot tuntemattomat. Aineistoa saa käyttää vain palvelun kautta. Karttapalveluun linkitys on sallittua. Muuhun käyttöön käytöstä tulee sopia kaupungin kanssa.
Aineistossa on mukana Taitorakennerekisterissä olevat laiturit. Laitureiden sekä lautta- ja yhteysaluspaikkojen tarkoitus on mahdollistaa vesiväylää käyttäville aluksille siirtyminen ja/tai tavaransiirto niille rannalta. Väylien yhteydessä olevien laituri- ja lauttapaikkojen lisäksi odotus- ja lastauslaitureita on avattavien siltojen sekä kanavien yhteydessä. Ominaisuustiedoissa on tietoa muun muassa laiturin tilasta (käytössä/purettu), rakennetyypistä sekä nykyisestä kunnossapitäjästä. Aineisto päivittyy viikoittain.
Aineisto pohjautuu taitorakenteiden perustietovarastoon eli Taitorakennerekisteriin. Se sisältää hallinnollisten ja rakenteellisten tietojen lisäksi mm. vaurio- ja kuntotietoa silloista, tunneleista, rautatierummuista, merimerkeistä, tie- ja yhteysaluslaitureista sekä kanavarakenteista.
Vesiväyläaineisto on Väyläviraston vesiväylärekisterissä ylläpidettävä aineisto, joka sisältää viralliset vesiväylätiedot ja merenkulun turvalaitteiden tiedot. Lisäksi aineistoon kuuluvat ruoppaus- ja läjitysalueet, vesiväyliin liittyvät rajoitusalueet sekä vesiliikennemerkit. Aineisto on luonteeltaan väyläomaisuuden hallintaan tarkoitettua perusrekisteritietoa. Aineistojen päivitysajo ajetaan joka päivä.
Aineisto on johdettu Väyläviraston vesiväylärekisteristä. Aineisto päivittyy viikoittain.
Nurmijärven kunta, kiinteistö- ja mittaustoimi
Lappeenrannan kaupunki, elinvoima ja kaupunkikehitys, maaomaisuuden hallinta
Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa - alueet
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Satakunnan rakennusperintö – inventoinnin päivitys on tehty vuosina 2003 – 2005. Luettelon pohjana on ollut vuosina 1987 – 88 tehty inventointi, joka on julkaistu Satakunnan rakennusperinne -kirjassa vuonna 1990. Inventoinnissa on koottu kohde- ja aluetiedot Satakunnan maakunnallisesti merkittävistä kulttuuriympäristöistä ja rakennusperinnöstä. Aluerajaukset ovat osittain päällekkäisiä valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen rajausten kanssa. Lähtöaineistona on ollut ”Satakunnan rakennusperintö 2005” (Lauri Putkonen). Alueet ja kohteet on digitoitu Satakuntaliitossa.
KUVAUS: Kartta-aineisto perustuu Tampereen kelluvien hankkeiden ohjaus -raporttiin ja paikkatietoaineistoon. Aineistoa voi käyttää apuna rantojen käytön ohjaamisessa ja kelluvien rakenteiden vaikutusarvioinnissa. Aineistossa ranta-alueille on annettu suositus soveltuvista kelluvista rakenteista, perusteet ja rajoitteet niiden sijoittamiselle sekä esimerkki soveltuvasta kohteesta. Yksityiset rannat on jätetty selvityksen ulkopuolelle. KATTAVUUS: Tampereen kantakaupunki AINEISTON AJANKOHTA: 11/2020 PÄIVITYS: Tarvittaessa KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto on tallennettu ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. SAATAVUUS JA JULKISUUS: Ei julkinen aineisto. Aineisto tarjotaan vain viranomaiskäyttöön. KENTÄT: Kohteen nimi Luokittelu (kohdetyyppi) Perustelut Rajoitteet Ulkonäkövaatimukset Käyttö Pysyvyys Esimerkki AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki/yleiskaavoitus
Kemera-aineisto sisältää valtion Kemera-rahoitustukea saaneita alueita. Tukea voi saada yksityismetsien tiettyihin metsänhoitotöihin. Kunnat, valtio, seurakunnat ja pääosa yhtiöistä eivät voi saada tukea. ”Kemera”-sana on lyhenne sanoista ”kestävän metsätalouden rahoituslaki”. Kemera-tukea on haettava ennen työn aloittamista. Töiden valmistumisesta ilmoitetaan erillisellä toteutusilmoituksella. Hakemukset ja toteutusilmoitukset käsitellään Metsäkeskuksessa ja tallennetaan tietojärjestelmiin karttarajausten mukaisesti. Kemera-tukea saaneet taimikonhoidon-, terveyslannoitus- ja nuorten metsien hoitokohteet näkyvät kartalla yleensä erilaisina aluerajauksina, kuvioina. Metsätiekohteet ja suometsien kunnostusojitukset on merkitty viivasymboleilla. Tietyissä tapauksissa kartalle merkityissä tukialueissa voi olla päällekkäisyyksiä. Pääsääntöisesti samalle alueelle ei voi saada uudestaan tukea, mutta on mahdollista, että edellisestä tuen saannista on kulut tietty määräaika, jolloin uusi tuki onkin ollut mahdollista. On myös alueita, joilla hakemuksen mukainen työ on jäänyt tekemättä ja uusi tukihakemus on näin tullut mahdolliseksi. Karttatiedot on tallennettu varsin yhtenevästi ja kattavasti vuodesta 2012 alkaen. Tätä vanhemmissa tiedoissa on vaihtelua eri maakuntien välillä siinä, miten kauaksi taaksepäin karttatietoja on olemassa ja mistä työlajeista tiedot löytyvät. Tuettavia Kemera-töitä ovat taimikon varhaishoito, varttuneiden taimikoiden hoito, tietyt nuorten metsien hoitotyöt, terveyslannoitus sekä suometsän hoito ja metsätietyöt. Valtion tuki kattaa työn kokonaiskustannuksista yleensä 30 – 60 prosenttia. Yksityiskohtaista Kemera-tietoa on Metsäkeskuksen nettisivuilla: https://www.metsakeskus.fi/kemera-tuet
Kustavi - Ranta-asemakaavojen yhdistelmä
Kustavin ajantasa-ranta-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista ranta-asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten ranta-asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Käyttömittakaava 1:1 000 - 1:5 000. Alkuperäisten aineistojen formaatit ja koordinaattijärjestelmät vaihtelevat. Tausta-aineistoina kunnan asemakaava-aineistot. Kunnan sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
käyttöehdot tuntemattomat Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
-- Metatiedosta vastaava organisaatio --
--- Resurssista vastaava organisaatio ---