Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Taso on yhdistelmätaso Joensuun kaupungin voimassa olevien osayleiskaavojen kaavakartoista. Aineisto koostuu rasterimuotoisista, koordinaatistoon oikaistuista, kaavakarttakuvista sekä niiden ympärille luoduista vektoripolygonimuotoisista kaava-aluerajoista, joiden ominaisuustiedoista löytyvät linkit pdf-muotoisiin kaavakarttoihin kaavamääräyksineen. Joidenkin kaavojen sisältöä on muutettu Joensuun seudun yleiskaava 2020:ssä, joka on saatavilla erillisenä karttatasona. Aineistoa päivitetään uusien osayleiskaavojen valmistumisen ja vanhojen korvautumisen mukaan. Aineisto on katseltavissa Joensuun kaupungin Oskari-karttapalvelussa (oskari.joensuu.fi)
Luotu yhdistämällä oikaisemalla voimassa olevat kaavakartat koordinaatistoon ja yhdistämällä ne yhdeksi aineistotasoksi. Aineisto sisältää linkit virallisiin pdf-muotoisiin kaavakarttoihin. Joidenkin kaavojen sisältöä on muutettu Joensuun seudun yleiskaava 2020:ssä, joka on saatavilla erillisenä karttatasona. Aineisto päivitetään uusien kaavojen laatimisen mukaan.
Laivaliikenteen aiheuttama melualtistus 2007
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio laiva- ja veneliikenteen meriympäristöön aiheuttamasta melualtistuksesta. Sen tuottamiseen on käytetty ainoastaan olemassa olevia paikkatietoaineistoja, eikä kenttäverifiointia ole suoritettu. Saadut tulokset on luokiteltu järkeväksi katsotulla tavalla luokkiin 1 (melualtistus vähäistä) - 5 (melualtistus voimakasta). Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä.
Jokaiselta vene- ja laivaväylältä on laskettu väylän ympärille etäisyyspinta, jota hyödyntäen laivamelun voimakkuus on mallinnettu väylän nimellissyvyys huomioiden (antaa viitteitä keskimääräisestä aluskoosta). Samankaltaista etäisyyspintaa on käytetty satamista lähtevien laivojen / veneiden melun arviointiin. Lopuksi yksittäiset väylä- ja satamapinnat on yhdistetty ja tulos luokiteltu luokkiin 1-5. Lounaispaikan toimesta rrd-formaatti käännetty shp:ksi.
Opastusmerkit ja muut liikennemerkit ovat tieliikennelaissa määriteltyjä liikenteenohjauslaitteita. Liikennemerkkejä ovat vakiokokoiset liikennemerkit (vakiomerkit) ja opastusmerkit. Opastusmerkkejä ovat viitoituksessa käytettävät tienviitat, suunnistustaulut, tunnukset ja muut opasteet. Tievelhossa hallitaan valtion omistamien Liikennemerkkien rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuustietoja sekä Liikennemerkkeihin liittyviä kunto-, toimenpide- ja hallinnollisia tietoja. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista, investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät. Liittyvät ohjeet: https://ava.vaylapilvi.fi/ava/Julkaisut/Vaylavirasto/vo_2020-20_liikennemerkkien_kaytto_web.pdf https://www.traficom.fi/fi/liikenne/liikennejarjestelma/liikenteenohjauslaitteiden-varit-rakenne-ja-mitoitus
Valtakunnallinen ja seudullinen pyörätieverkko (teemakartta)
Metatietodokumentissa on esitelty Väyläviraston karttapalvelun "Valtakunnallinen ja seudullinen pyörätieverkko" aineistot. Karttapalvelussa on kolme aineistoa: - Seudulliset pyörätieverkot - Valtakunnallinen pyöräilyverkko - EuroVelo-reitti Seudulliset pyörätieverkot sisältävät olemassa olevia yhteyksiä sekä yhteystarpeita, joita kaupunkiseuduilla on. Lisäksi aineisto on luokiteltu sen perusteella, onko kyseessä pääreitti vai aluereitti. Pääreitit yhdistävät pyöräliikenteen saavutettavuusalueella olevan aluekeskuksen kaupunkikeskukseen. Aluereitit yhdistävät paikalliskeskuksen tai toimintoalueen kaupunkikeskukseen tai aluekeskukseen tai näihin johtavaan pääreittiin. Aineisto on alun perin luotu vuonna 2020 osana Väyläviraston julkaisua "Pyöräteiden toiminnallisen luokittelun kartoitus Suomessa". Aineisto noudattaa tietomalliltaan Digiroadin tietomallia ja sen ylläpito tulee siirtymään todennäköisesti Digiroadille osaksi KÄPY-tietolajia syksyllä 2023. Valtakunnallinen pyöräilyverkko on lineaarisesti referoitu aineisto, jossa esitetään pyöräilyverkko valtion teillä. Aineiston viivat eivät tarkoita sitä, että viivan kohdalla kulkee pyörätie, vaan aineistossa on mukana pyöräväyliä, joissa pyöräliikenne on ohjattu pientareelle. Aineisto noudattaa tietomalliltaan Digiroadin tietomallia ja sen ylläpito tulee siirtymään todennäköisesti Digiroadille osaksi KÄPY-tietolajia syksyllä 2023. EuroVelo-reitti on Euroopan pyöräilyliiton ajama hanke, jossa pyritään saavuttamaan koko Euroopan laajuinen pyöräilyverkosto 12 koko maanosan halkaisevien pyöräilyreittien avulla. Suomen alueella kulkee neljä reittiä, jotka ovat: - Eurovelo 7 Sun Route - EuroVelo 10 Baltic Sea Cycle Route - EuroVelo 11 East Europe Route - EuroVelo 13 Iron Curtain Trail Lisätietoa EuroVelo-reiteistä löydät täältä: https://en.eurovelo.com/ Aineisto noudattaa tietomalliltaan Digiroadin tietomallia ja sen ylläpito tulee siirtymään todennäköisesti Digiroadille osaksi KÄPY-tietolajia syksyllä 2023.
Metsäkeskuksen metsävaratietoa on saatavissa kahdessa eri muodossa: hila-aineistona ja metsävarakuvioina. Metsävaratiedon keruu perustuu laserkeilaukseen, ilmakuvaukseen, referenssikoealojen mittaukseen sekä näiden aineistojen perusteella tehtävään puustotulkintaan. Kaukokartoitusperusteinen puustotulkintahila kattaa kaikki metsät vuoden 2013 inventoinnista lähtien, mutta kuvioittainen metsävaratieto tuotetaan ensisijaisesti yksityismetsille. Kuviotietoja voidaan prosessoida myös julkisyhteisöjen, kuten kuntien tai seurakuntien maille, jos ne ovat metsänomistajina Metsään.fi-palvelussa. Julkisyhteisöjen mailla ei tehdä kuitenkaan metsävaratiedon keruuseen liittyvää maastoinventointia. Vuosittain inventoidaan noin 10–12 aluetta eri puolilta Suomea, tavoitteen mukaisesti yhteensä noin 1,5 miljoonaa hehtaaria yksityismetsiä. Inventointikierto on tällöin kymmenen vuotta. Lisätietoa metsä- ja luontotiedon keruusta sekä laadusta. Metsävaratiedon keruu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedonkeruu Metsävaratiedon laatu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedon-laatu
Metsävarakuviot ovat peräisin Suomen metsäkeskuksen tietojärjestelmästä. Metsävaratietoa kerätään kaukokartoitukseen perustuvalla menetelmällä ja tietoa ajantasaistetaan Metsäkeskuksessa jatkuvasti.
Aineisto sisältää tiedon Ilmatieteen laitoksen ylläpitämien sääasemien, sadeasemien, tutkien, poijujen, mareografien ja radioluotausasemien sijainnit. Koordinaattitiedot pohjautuvat Ilmatieteen laitoksen toiminnassa olevien havaintoasemien tietoihin, jotka ovat saatavilla laitoksen internetsivuilta. Aineisto on päivitetty uuteen versioon 5.12.2013
Asemien tiedot poimittu Ilmatieteenlaitoksen sivuilta Turun AMK:n opiskelijoiden avustuksella. Tiedot on viety taulukkomuotoisena ArcGIS:iin ja niille on annettu pistetiedot. Tiedot on luokiteltu asemien tyypin mukaan.
Tampereen WMS-taustakarttapalvelu (GeoServer Web Map Service). Palvelu perustuu Tampereen ajantasa-asemakaava-, ilmakuva-, kantakartta-, opaskartta- ja virastokartta-aineistoihin. Taustarasterikartat saatavissa natiivisti ETRS-GK24- ja ETRS-TM35FIN-tasokoordinaatistoissa. Korkeusjärjestelmä N2000. Lisätietoja tampereenpalvelupiste@tampere.fi
Tampereen seudun joukkoliikenteen bussi- ja ratikkapysäkit
Tampereen joukkoliikenteen pysäkkitiedot. Aineisto sisältää pysäkkien nimet, niitä vastaavat yksilöivät ID:t, pysäkkien koordinaatit, vyöhyketiedot ja osoitteen. Aineistoa ylläpidetään Tampereen joukkoliikenteen suunnittelujärjestelmässä ja kirjoitetaan erillisellä prosessilla kaupungin tietokantaan.
Tampereen kaupunki ja Tampereen Infra Oy hakevat vapaaehtoisia pyöräilyagentteja seuraamaan ja kehittämään pyöräväylien talvihoitoa. Tietoaineistosarja sisältää pyöräilyagenttireitit talvikausille 2022-2023, 2023-2024 ja 2024-2025. Aineistot päivittyvät tarvittaessa ja täydentyvät vuosittain uusilla reiteillä aina kun pyöräilyagentteja haetaan ja jos reitit muuttuvat. Aineisto sisältää pyöräilyagenttien reitit ja reittien nimet tai numerot. Lisäksi jokaiselle reitille on laskettu kokonaispituus (metreinä). Lisätietoa aiheesta: 2024-2025: https://www.tampere.fi/ajankohtaista/2024/11/13/pyorailyagentteja-haetaan-tampereella-pirkkalassa-ja-lempaalassa
Suomen ympäristökeskuksen taajamarajaus jakautuu tiheään taajama-alueeseen ja harvaan taajama-alueeseen. Tiheä taajama-alue vastaa aluetehokkuudeltaan yleisesti jo rakennettua asemakaavoitettua taajama-aluetta ja harva taajama-alue pääosin asemakaavoittamatonta alhaisen tehokkuuden taajama-aluetta. Harva taajama-alue voi olla keskeneräistä asemakaava-aluetta, asemakaavan lähialuetta, tiheämpää tienvarsiasutusta tai tiheään taajamaan kytkeytyvää, luonteeltaan kylämäistä asutusta. Tiheään taajama-alueeseen kuuluvat ne ruudut, joiden aluetehokkuus naapuriruutumenetelmällä laskettuna on yli 0,02. Muut taajamaruudut kuuluvat harvaan taajama-alueeseen. Taajamalla tarkoitetaan vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettua aluetta. Rajaus perustuu 250 m x 250 m ruudukkoon, jossa huomioidaan asukasluvun lisäksi rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Rajaus on sekä ajallisesti että alueellisesti vertailukelpoinen. Rajaus on hieman tiukempi kuin yleinen pohjoismainen taajamarajaus (vähintään 200 asukasta ja rakennusten välinen etäisyys alle 200m). 100 % vettä sisältävät ruudut eivät kuulu taajamiin. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Avoin tieto-palvelussa harvasta ja tiheästä taajama-alueesta on saatavilla joka viides vuosi ja uusin vuosi vuodesta 1990 lähtien. Tietyn vuoden tilannetta kuvaava aluerajaus laaditaan seuraavan vuoden aikana. Ympäristöhallinnon sisäisessä käytössä on aineistot viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien sekä vuosittaiset aineistot vuodesta 2012 lähtien. Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen aluejaot on rajattu Suomen ympäristökeskuksessa yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Yhdyskuntarakenteen jakaminen taaja- ja haja-asutukseen on yksi valtakunnallisen yhdyskuntarakenteen seurannan perusjaoista. Maankäytön ohjauskeinojen kannalta juuri taaja-asutuksen muodostuminen on ollut tärkeä peruste maankäytön suunnittelulle. Lisätietoja Taajamakaavio: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Taajamakaavio.pdf Taajamat ja taajamien rajaus: https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus The delineation of localities is the basic spatial classification of settlement structure. The delineation of localities is an essential basis in planning, steering and monitoring land use. The localities have been delineated by the Finnish Environment Institute. Overall, localities identify densely populated areas at a national level, but the outlined locality settlements can be divided further into densely built locality settlements and sparsely built locality settlements. This classification divides the areas of localities based on grid-level area density, resulting in 250 x 250-meter accuracy. Densely built locality settlements represent areas where the area density corresponds in general to already locally planned areas inside localities. Whereas sparsely populated locality settlements correspond generally to areas within localities with low area density and no local detailed plans. The delineation of sparsely built locality settlements may include incomplete planned areas nearby areas of locally planned land, narrow settlements along roads or functionally linked village-like settlements near densely built locality settlements. Densely built locality settlements include the 250 x 250-meter cells that form an area density of at least 0,02 calculated from surrounding eight cells. The remaining locality cells are categorized as areas of sparsely built locality settlements. In this context, the locality is used to refer to densely populated areas of at least 200 residents. The delineation of localities is produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR), which is a spatial grid-based information system maintained by the Finnish Environment Institute. The YKR-based statistical delineation method of localities is comparable both in space and time, which makes it possible to monitor the expansions of the area of localities without the errors brought on by the changes in the method used for delineation. The YKR method also results in a more compact delineation of the localities than the one produced by using the Nordic standard. The delineation produced by this method is also used by Statistics Finland. The Finnish title of this dataset is Harvat ja tiheät taajamat. The dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). The latest YKR Densely and Sparsely built locality settlements dataset is available from Syke's open information service. It is updated on a yearly basis. The dataset does not include information on population and workplaces. However, the full dataset including all the information is available for internal use in environmental administration. For internal use the dataset is also available from 1990 onwards at five-year intervals and from 2010 onwards on a yearly basis. Purpose of use: Densely and Sparsely built locality settlements are produced by Syke to support the monitoring of urban form and spatial structure. The division to densely and sparsely populated areas is one of the basic divisions used in the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). More information (in Finnish): https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde merkitään seuraavasti: Lähde: YKR/Syke
Harvan ja tiheän taajama-alueen rajaus perustuu Syken taajamarajaukseen, jonka keskeisimmät kriteerit ovat: - rakennusten lukumäärä, - kerrosala, - väestömäärä ja - näiden suhde toisiinsa ja lähiympäristöön etäisyydellä mitattuna. Tällä menettelyllä on haluttu varmistaa muutamien taaja-asutuksen erityispiirteiden huomioiminen mahdollisimman hyvin: - Yksittäisten taajaman reunoilla sijaitsevien, kerrosalaltaan isojen ja toiminannaltaan taajamaan liittyvien rakennusten huomioiminen osaksi taajamaa, vaikka suora etäisyys tilastollisen taajaman ei olisikaan riittävä (mm. isot teollisuuslaitokset, varastot tms.) - Haja-asutukseen verrattavan harvan nauhamaisen asutuksen erottaminen pois taaja-asutuksesta - Taaja-asutuksen sisälle kuroutuneiden alueiden erottaminen erikseen taaja-asutuksesta (mm. taajaman sisäiset isot rakentamattomat tai harvasti rakennetut alueet, pelto- ja metsäalueet sekä vesialueet) Lähtöaineistona rajauksessa käytetään tilastoruutua (250 x 250 m) rakennuskannasta. Ruudukolle toteutetaan yleistys, jossa jokaiseen ruutuun lasketaan summa 1 km:n etäisyydellä olevien ruutujen rakennuksen lukumäärästä ja valitaan ne ruudut, joiden summa-arvo on > 39. Valittujen ruutujen sisältä toteutetaan uusi yleistys, jossa lasketaan vierekkäisten ruutujen summa kerrosalasta. Valitaan ne arvot, jotka ylittävät arvon 1499. Poistetaan ruudukon sisään jäävien tyhjien alueiden ruudut. Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Valituista perusaineiston ruuduista valitaan ne ruudut, joissa rakennusten lukumäärän summa on > 1 tai kerrosalan summa> 299 Lasketaan ruuduista 250 metrin etäisyysvyöhyke. Lasketaan etäisyysvyöhykkeestä uusi etäisyysvyöhyke "sisäänpäin". Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Yhdistetään ruudusto (ehtona ruudun sivun osuminen toiseen ruutuun) Lasketaan muodostuneisiin alueisiin väestötieto ja valitaan ne alueet, joissa asukasluku > 199. Harvan ja tiheän taajama-alueen rajaamista varten taajamaruudut jaetaan naapuriruutumenetelmällä lasketun aluetehokkuuden perusteella kahteen luokkaan. Tiheän taajama-alueen kriteerinä on yli 0,02 aluetehokkuus. The delineation of densely and sparsely built locality settlements is based on the delineation of localities by the Finnish Environment Institute. The main datasets used in the delineation of localities have been: - the number of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - the floor area of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - population and - the relations between the variables mentioned above measured in distance Through this delineation procedure, it is ensured that following characteristics of localities are paid attention to: - Single buildings with large floor areas that are located at an edge of a densely populated area and are functionally part of the area should be included in the delineation of localities. - Elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines that are sparsely populated and resemble rural areas should be excluded from the delineation of localities. - Large open areas inside the localities should be excluded from the delineation (for example large unbuilt areas, sparsely built areas, fields, forests, waters). The delineation of localities is carried out using the statistical grid (250 x 250 m) of building stock and population. The grid cells that fulfill the following three conditions concerning population, number of buildings and floor area are selected as the base for the delineation of localities: 1. The number of buildings in the cell must be at least two OR the gross floor area of the building stock at least 300 square meters. 2. The total number of buildings in cells located within one kilometer from the cell in question must be at least 40. 3. The gross floor area of the buildings located in the cell and its eight neighboring cells must be at least 1500 square meters. The cells meeting the mentioned three criteria are buffered 250 meters outwards and dissolved to form continuous polygons. The polygons are then buffered again inwards 250. The last buffer is used to select cells from the original 250 x 250-meter grid: the cells that have their centroid inside the buffered zone are selected. The selected cells that share an edge or a corner are dissolved to form the same polygon. Finally, the population for the formed polygons is calculated. Polygons with a total population of 200 or more are selected and classified as localities. The area of the created localities is then divided into densely built locality settlements and sparsely built locality settlements based on area density. Locality grid cells that form an area density of more than 0.02 with its surrounding eight cells are classified as densely built locality settlements. Grid cells that form an area density less than 0.02 with its neighboring cells are classified as sparsely built locality settlements.
Palstoittamalla syntyneet alueet, herkät alueet
KUVAUS: "Palstoittamalla syntyneet alueet, herkät alueet" -aineisto kuvaa Maakuntamuseon aloitteesta tehdyn Palstoittamalla syntyneet pientaloalueet -selvityksessä tunnistettuja kaupunkikuvallisesti herkkiä alueita. Aineiston polygonien ominaisuustietona on kaupunginosan nimi, herkän alueen tyyppi sekä alueella sijaitsevien rakennusten valmistumisvuoden vaihteluväli ja mediaani. Aineiston julkisuus on rajoitettu. YLLÄPITO; KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ; PÄIVITYS: Aineistoa ylläpidetään PostGIS-ympäristössä. Aineiston ylläpitäjä on Tampereen kaupunki. Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK24 (EPSG: 3878). Aineistoa päivitetään tarvittaessa. KENTTIEN KUVAUKSET: kaup_osa = kaupunginosan nimi rajaukset-aineistossa tyyppi = tarkempi kuvaus herkän alueen tyypistä vuosi_min = alueen vanhimman rakennuksen valmistumisvuosi vuosi_max = alueen viimeksi valmistuneen rakennuksen valmistumisvuosi vuosi_med = alueen rakennuksien valmistumisvuosien mediaani
Itä-Uudenmaan maakuntakaava kattaa entisen Itä-Uudenmaan maakunnan eli kymmenen kunnan alueen. Kaava on kokonaismaakuntakaava, joka sisältää kaikkien maankäyttömuotojen osalta alueidenkäytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteet vuoteen 2035. Ympäristöministeriö vahvisti kaavan helmikuussa 2010 lukuun ottamatta Porvoon Kuninkaanportin vähittäiskaupan suuryksikön aluevarausta, Loviisan Määrlahden vähittäiskaupan suuryksikkömerkintää sekä Vanhakylän ja Pukaron erikoiskaupan suuryksikkö merkintää. Päätöksellä kumottiin Itä-Uudenmaan aiemmat useassa eri vaiheessa tehdyt seutukaavat, lukuun ottamatta Helsinkiin liitettyä Östersundomin aluetta. Tällä liitosalueella ovat voimassa Itä-Uudenmaan maakuntakaava 2000 sekä aiemmat seutukaavat, jotka vuoden 2010 alusta muuttuivat Maankäyttö- ja rakennuslain mukaisiksi maakuntakaavoiksi. Korkein hallinto-oikeus (KHO) antoi päätöksensä 6.4.2011 Itä-Uudenmaan maakuntakaavan vahvistamisesta tehdyistä valituksista. Itä-Uudenmaan maakuntakaavan merkinnät ovat kumottu kokonaisuudessaan myöhemmin vahvistettujen maakuntakaavojen myötä. Katso ajantasainen kaavatilanne Uudenmaan liiton kotisivuilta.
Maakuntakaava perustuu erilaisiin maakunnan alueella tehtyihin selvityksiin sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Lisäksi lähtöaineistoina on käytetty mm. Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa ja SYKE:n aineistoja. Lisätietoja kaavan teosta löytyy Uudenmaan liiton kotisivuilta (http://www.uudenmaanliitto.fi/suunnittelu_ja_rahoitus/ita-uudenmaan_maakuntakaava).
Museotiet edustavat tieliikennehistorian kannalta tieverkkomme arvokkainta osaa. Museotiekohteet säilytetään sellaisina kuin ne museokohteeksi nimeämisen hetkellä ovat. Kohteisiin ei tehdä muutoksia, ellei liikenneturvallisuus tai kohteen säilyminen sitä erityisesti vaadi. Museokohteiden kokoelmaa kehitetään tienpitäjän määrittelemien periaatteiden ja kriteerien mukaan. Museotiet ja -sillat ovat tienpitäjän nimeämiä, kukin kohde nimetään/on nimetty erikseen. Aloite nimeämisestä voi tulla ulkopuoliselta taholta tai tienpitäjän oman selvitystyön tuloksena. Nimeämisiä tehtiin runsaasti v. 1982, jolloin kohdevalinnalla oli tietyt kriteerit (kulttuurihistoriallinen, maisemallinen, matkailullinen arvo). Tievelhon operaattori vastaa tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka ei ole versioituva. Tieto kattaa tiet ja kadut.
Lahden kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, laserkeilausten, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Aineisto sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt ja tunnisteet, aluejaotukset, vesistöt, korkeustiedot, maa- ja kasvipeitteen, kiintopisteet sekä muut kohteet. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK26. Aineistoa ylläpidetään sähköisesti vektorimuodossa.
-- tähän täydennetään historia tiedot --
INSPIRE View Service (WMS) for Management Restriction Or Regulation Zone
FTIA INSPIRE View Service (WMS) for Management Restriction Or Regulation Zone is an INSPIRE compliant. It contains the following INSPIRE feature type: Management Restriction Or Regulation Zone. The service is based on the FTIA INSPIRE Management Restriction Or Regulation Zone Theme Dataset. The dataset is administrated by the Finnish Transport Infrastructure Agency.
INSPIRE View Service (WMS) for Water Transport Networks
FTIA INSPIRE View Service (WMS) for Water Transport Networks is an INSPIRE compliant . It contains the following INSPIRE feature type: Water transport network. The service is based on the FTIA INSPIRE Transport Networks Theme Dataset. The dataset is administrated by the Finnish Transport Infrastructure Agency.
Aineistossa kuvattuna tilastollisten pienalueiden osa-aluerajat, -nimet sekä -tunnukset. Tilastolliset aluejaot ovat pysyväluontoisia aluejakoja, joita käytetään mm. tilastollisten asioiden ja ilmiöiden esittämiseen sekä näiden tietojen vuosittaiseen vertailuun. Aluejakoja saatetaan muuttaa mm. väestömäärän kasvaessa jollain osa-alueella paremman aluekohtaisen vertailun saavuttamiseksi. Tilastokeskus tuottaa osa-alueittaista tietoa eri kunnista osa-aluejakojen mukaisesti. Aineisto päivitetään tarpeen mukaan rajausten muuttuessa. Aineisto on katseltavissa julkisesta Hyvinkään karttapalvelusta sekä avoimena käytettävissä julkisesta WMS-rajapinnasta.
Aineisto päivitetään tarpeen mukaan rajausten muuttuessa.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt