Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Sastamalan kaupungin suunnittelutarvealueet vuoden 2015 rakennusjärjestyksestä. Suunnittelutarvealuemääräys on voimassa 10 vuotta rakennusjärjestyksen voimaan tulosta.
Aineisto otettu Sastamalan kaupungin vuoden 2015 rakennusjärjestyksestä.
Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt 2016
Aineisto sisältää Pirkanmaan maakunnallisesti arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt -selvityksen inventointitiedot. Selvitys on Pirkanmaan maakuntakaavan 2040 erillisselvitys. Selvitystä käytettiin maakuntakaavan 2040 valmistelussa maakunnallisesti arvokkaiden rakennettujen kulttuuriympäristöjen osoittamisessa. Rakennettu kulttuuriympäristö eli rakennusperintö sisältää laaja-alaisesti kaikkea, mikä liittyy maankäytön ja rakentamisen historiaan ja tapaan. Rakennettuna kulttuuriympäristönä tarkastellaan arvoalueita: suurista kaupunkikokonaisuuksista yksittäisiin rakennuksiin, rakennelmiin, pihoihin, puistoihin ja katuihin. Selvityksessä käsiteltiin rakennusperinnön kohteita 1500-luvulta 1960-luvulle, ja joissakin tapauksissa myös nuorempia kohteita. Myös taajamien maisemalliset arvot huomioitiin. Maakunnallisesti kiinnostavia rakennettuja kulttuuriympäristöjä tunnistettiin 97, joista uusia kohteita on noin kolmasosa. Suurin osa kohteista on laajoja alueita, jotka koostuvat eri osa-alueista ominaispiirteineen. Selvitys antaa lähtökohdat tarkemmille selvityksille siitä, millaisia ominaispiirteitä ja arvoja kunkin kohteen osalta tulee tarkemmin määritellä. Kuntasuunnittelussa tulee olla tiedossa, kuinka arvokkaalla alueella suunnittelu milloinkin tapahtuu. Selvityksessä tunnistettiin myös maakunnallisten arvoalueiden sisäiset ydinalueet. Nämä on esitetty selvitysraportin kohdekorteissa ja niistä on myös erillinen paikkatietoaineisto. Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut (RKY 2009) kulttuuriympäristöt on selvitetty valtakunnal-lisessa inventoinnissa ja niistä on valtioneuvoston päätös 22.12.2009.
Pirkanmaan liitto vastasi maastokäynneistä, kohteiden tiedoista ja työn raportoinnista. Selvityksen hankeryhmä kommentoi ja ohjeisti kohdejoukon laadintaa kokouksissaan. Selvityksessä kuvattiin kohteiden ominaispiirteet ja arvot kohdekorteilla ja niiden arvokartoilla. Kohdekorteilla kuvattiin perusteluja siitä, mikä tekee kohteesta maakunnallisesti merkittävän ympäristön.
Tampereen kaupunkiseudun maanvastaanotto- ja kierrätysalueet –selvitysaineisto 2015
Aineisto kattaa Pirkanmaan POSKI-hankkeen (2012-2015) yhteydessä tuotetun maanvastaanotto- ja kierrätysalueita koskevan paikkatietoaineiston. Uusien maanvastaanotto- ja kierrätysalueiden tarve Tampereen kaupunkiseudulla nousi esille POSKI-hankkeessa laaditun Luonnonkiviainesten ja niitä korvaavien uusiomateriaalien käyttö Pirkanmaalla -selvityksen yhteydessä. Selvityksessä arvioitiin kahdentoista alueen soveltumista maanvastaanotto- ja kierrätystoimintaan ympäristövaikutusten sekä teknis-taloudellisesta näkökulmasta. Toimintaan soveltuvia alueita kartoitettiin Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Pirkkalan, Tampereen ja Ylöjärven alueilta yhteistyössä kuntien teknisen toimen kanssa. Lisäksi vuonna 2016 valmistuneessa lisäselvityksessä kartoitettiin neljän uuden alueen soveltumista tähän toimintaan Lempäälän, Sastamalan ja Tampereen alueilla. Selvitysalueista laadittiin kohdekortit, joihin kirjattiin alueiden perustiedot ja vaikutusten arvioinnit. Alueille mahdollisesti sijoitettavista massamääristä esitettiin karkeat arviot, joiden perusteella arvioitiin lähinnä alueen riittävyyttä. Selvitysalueilla tehtiin luonto- ja maisemakartoitukset. Maanvastaanotto- ja kierrätystoimintaan soveltuvia alueita tarkasteltiin työpajassa. Pohjatietona käytettiin 90-luvun lopulla tehdyn POSKI-hankkeen tutkimustuloksia, GTK:n tietokannasta löytyneitä muita tutkimustuloksia sekä POSKI-hankkeessa vuonna 2013 tehtyjen kalliotutkimusten tuloksia. Selvityksen perusteella Pirkanmaan maakuntakaavaan 2040 varattiin alueita maanvastaanotto- ja kierrätystoimintaan. Alueiden toteutuminen seudullisina maanvastaanotto- ja kierrätysalueina riippuu maanomistajista ja alan toimijoista. Aineiston tuottamisesta ovat vastanneet Pirkanmaan liitto ja Geologian tutkimuskeskus. Pirkanmaan liitto sai POSKI-hankkeeseen rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Paikkatietoaineisto ja siihen liittyvät luokitukset on tuotettu maakuntakaavan laadinnan näkökulmasta ja siihen liittyvällä tarkkuudella. Paikkatietoaineiston ominaisuustietotaulun sarakkeet Alkup_nro: Alueelle työn alussa annettu alkuperäinen numero. Nimi: Inventoitujen alueiden nimet Kunta: Alueen sijaintikunta aineiston laadintahetkellä (POSKI-hankkeen 2012-2015 aikana) Luokittelu: Selvitysalueiden soveltuvuus maanvastaanotto- ja kierrätystoimintaan asteikolla 1-4 Lk selite: Soveltuvuusluokituksen selite 1=soveltuu hyvin, 2=soveltuu melko hyvin, 3=soveltuu huonosti, 4=ei arvioitu Lisätieto: Aluetta koskevat huomiot. Sarakkeessa on myös tiedot alueista, jotka selvitettiin myöhemmässä lisäselvityksessä vuonna 2016. Luontotiet: Maastossa tehtyjen luonto- ja maisemakartoitusten tuloksia ja kommentteja. Mkk2040mer: Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040 alueelle osoitettu kaavamerkintä. EJm= Maanvastaanotto- ja kierrätysalue. tkm= Teknisen huollon kehittämisen kohdealue, maanvastaanotto ja kierrätys, EOk=Kiviaineshuollon kannalta tärkeä alue
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Uudenmaan voimassa olevien maakuntakaavojen epävirallinen yhdistelmä 13.3.2023 WMS
Uudenmaan voimassa olevien maakuntakaavojen epävirallinen yhdistelmä 13.3.2023 WMS - rajapintapalvelun kautta on saatavilla yhdistelmäkartta, mihin on tuotu kaikki voimassa olevat kaavamerkinnät. Maakuntakaavayhdistelmä sisältää voimassa olevat merkinnät kaavoista: • Helsingin seudun vaihemaakuntakaava • Itä-Uudenmaan vaihemaakuntakaava • Länsi-uudenmaan vaihemaakuntakaava • Uudenmaan 4. vaihemaakuntakaava • Uudenmaan 2. vaihemaakuntakaava - Östersundomin alue Lisätietoja voimassa olevasta maakuntakaavatilanteesta https://uudenmaanliitto.fi/kaavoitus-ja-liikenne/maakuntakaavat/tulkinta-voimassa-olevasta-maakuntakaavatilanteesta/ Palvelu perustuu maankäytön suunnittelua sisältäviin maakuntakaava -aineistoihin Uudenmaan alueella. Aineistoja hallinnoi Uudenmaan liitto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Pori-Mäntyluoto-Tahkoluoto-tasoristeyshanke -karttataso on Väyläviraston Tasoristeyspalvelua varten luotu aineisto, jossa esitetään Pori-Mäntyluoto-Tahkoluoto-tasoristeyshankkeessa mukana olevat tasoristeykset. Aineisto päivittyy noin kerran viikossa ja se kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineisto toimitetaan Väyläviraston paikkatietopalveluille, joka päivittää sen rajapintoihin.
Ympäristöministeriö vahvisti 14.12.2012 Uudenmaan 3. vaihemaakuntakaavan, jonka maakuntavaltuusto oli hyväksynyt joulukuussa 2011. Ministeriö hylkäsi molemmat valtuuston päätöksestä tehdyt valitukset ja määräsi kaavan tuleman voimaan heti, jo ennen kuin se on saanut lainvoiman. Kaava sai korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä lainvoiman huhtikuussa 2014. Kaavassa esitetään kohdemerkinnällä sijaintipaikka uudelle jätevedenpuhdistamolle Espoon Blominmäessä ja ohjeellinen siirtoviemärin linjaus uudelta puhdistamolta nykyiselle Suomenojan puhdistamolle. Samalla voimassa olevista maakuntakaavoista kumotaan Suomenojan puhdistamoa ja puhdistamon vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja koskevia merkintöjä. Espoon kaupunki on päättänyt uuden jätevedenpuhdistamon rakentamisesta, sillä Suomenojan puhdistamon käsittelykapasiteetti on käymässä riittämättömäksi asukasmäärien ja ravinnekuormituksen kasvaessa. Puhdistamon ja tarvittavien siirtoviemäreiden suunnittelusta ja rakentamisesta vastaa Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä HSY. Vuonna 2020 valmistuvaksi arvioidussa Blominmäen jätevedenpuhdistamossa käsitellään Espoon ja Kauniaisten jätevesien lisäksi Kirkkonummen, Siuntion, Länsi-Vantaan ja mahdollisesti Vihdin jätevedet Uudenmaan 3. vaihemaakuntakaavan merkinnät ovat kumottu kokonaisuudessaan myöhemmin vahvistettujen maakuntakaavojen myötä. Katso ajantasainen kaavatilanne Uudenmaan liiton kotisivuilta.
Maakuntakaava perustuu erilaisiin maakunnan alueella tehtyihin selvityksiin sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Lisäksi lähtöaineistoina on käytetty mm. Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa ja SYKE:n aineistoja. Lisätietoja kaavan teosta löytyy Uudenmaan liiton kotisivuilta (http://www.uudenmaanliitto.fi/suunnittelu_ja_rahoitus/maakuntakaava/3._vaihemaakuntakaava_blominmaen_jatevedenpuhdistamo)
Vuosina 2020-2023 voimaan tulleet asemakaavat on aluegeometrioita sisältävä paikkatietoaineisto, joka sisältää sellaisten asemakaavojen rajaukset, joissa on osoitettu asuinkerrosalaa. HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista vuosien 2021-2024 keväisin osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2020-2023 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2024. id = Kohteen yksilöivä tunnus kuntanimi = Sijaintikunnan nimi kaavatun = Kaavatunnus kaavanimi = Kaavan nimi vtulvuosi = Voimaantulovuosi kuulutuspäivän mukaan netkrostal = Kerrostaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netrivketj = Rivi- ja ketjutaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä neterillis = Erillispientaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netyhteens = Uusi asuinkerrosala yhteensä brutyhteen = Asuinkerrosala yhteensä Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY –lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Aiempien MAL-kausien aineistot löytyvät vuoteen 2012 asti.
WMS - Uudenmaan voimassa olevien maakuntakaavojen epävirallinen yhdistelmä 13.3.2023