Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen nousijamäärät pysäkeittäin. Pysäkkikohtaiset nousijamäärät ovat marraskuun arkipäivien (ma-pe) keskiarvo. Bussiliikenteen nousijamäärät pysäkillä perustuvat matkakorttileimauksiin, joita korotetaan korotuskertoimilla kattamaan mm. lastenrattaiden kanssa tai kertalipulla matkustavat. LIJ-järjestelmän erinäisten toimintahäiriöiden vuoksi, puuttuvia leimauksia arvioidaan tilastollisin menetelmin. Runkobussilinjojen, raitiovaunun ja junien nousijamäärät perustuvat Dilaxin automaattisiin laskentalaitteisiin. Runkobusseista 30 %, raitiovaunuista 25 %, ja HSL:n ostoliikenteen junista 100 % on varustettu laskentalaitteilla. Laitteiden toimintahäiriöiden vuoksi mittausprosentit jäävät kuitenkin näitä alhaisemmiksi. Puuttuvia mittauksia arvioidaan tilastollisin menetelmin. Metron nousijamäärät saadaan laiturille johtavissa kulkuväylissä (mm. liukuportaissa) olevista automaattisista laskureista. Lauttaliikenteen matkustajalaskentaa säätelee meriliikennelaki, mikä edellyttää nousijamäärien laskemista manuaalisesti. Tästä syystä lauttaliikenteen nousijamäärät ovat liikennemuodoista tarkimmat.
Vuosina 2016-2019 alkanut asuntotuotanto on pistemuotoista paikkatietoa sisältävä aineisto, joka kattaa Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) 14 kuntaa. HSY on kerännyt aineiston kunnista keväällä 2017, 2018, 2019 ja 2020 osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto kattaa koko MAL-sopimuskauden 2016-2019. Id=kohteen yksilöivä tunnus Sijaintiku = Sijaintikunnan nimi Sijaintik0 = Sijaintikunnan numero Talotyyppi = Talotyyppi jaoteltuna kerrostaloihin (AK) ja pientaloihin (AP) Asuntoluku = Asuntojen lukumäärä kohteessa Rahoitusmu = ARA; valtion tukema vuokra-asunnot, ASO; asumisoikeusasunnot, LK; lyhyellä korkotuella rahoitettu, VT; valtiontakausalainalla rahoitettu, VO; vapaarahoitteinen omistus; VV; vapaarahoitteinen vuokra Alkamisvuo = Aloitusvuosi Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY –lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto
HSY on kerännyt aineiston kunnista keväällä 2017, 2018, 2019 ja 2020 osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto kattaa koko MAL-sopimuskauden 2016-2019.
Merenpohjan habitaattiluokitus Ormskärissä 2008
Habitaattikartat Ormskärin ja Pohjanpitäjänlahden alueelta. Kartat on tuotettu matemaattisen mallinnuksen avulla käyttäen fysikaalisen ympäristön tietoja (pohjan maalaji, vesipatsaan valoisuus ja merenpinnan avoimuus). Habitaatit on nimetty EEA:n EUNIS-järjestelmän mukaisesti (EUNIS taso 3 tai 4). Kartta antaa yleispiirteisen kuvan alueen habitaateista, mutta sen perusteella ei ole mahdollista päätellä yksittäisen lajin tai habitaatin esiintymistä suurella tarkkuudella. Kartta soveltuu suunnittelun apuvälineeksi.
Aineisto toteutettu VELMU-hankkeessa. Kasvipeitteiset sedimenttipohjat on erotettu sillä perusteella, että valoisille sedimenttipohjille oletetaan muodostuvan kasvillisuutta. Tausta-aineistoina Pohjan maalaji, vesipatsaan valoisuus ja merenpinnan avoimuus -aineistot.
Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2009–2013
Väestötiedot rakennemalli 35:ssä määritellylle ydinkaupunkialueelle ja ydinkaupunkialueen ulkopuolisille keskustaajamille 2009–2013. Keskustaajama-alueet on rajattu kattamaan tulevaisuuden asemakaavoitettavat kasvualueet kunnissa, ja tiedot on kerätty MAL-aiesopimuksen mukaiseen seudullisen asunto- ja maankäyttöohjelman laatimiseen liittyvässä hankkeessa. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/ Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2009. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto09 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2010. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto10 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2011. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto11 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2012. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto12 Aineiston otsikko: Väestö ydinkaupunkialueella ja keskustaajamissa 2013. Aineiston tekninen nimi: rakennemalli_vaesto13
Aineisto saatu Turun kaupungilta, työtä tehty MAL-työryhmässä. Väestötiedot peräisin Tilastokeskukselta.
Liperin kunnan rakennusjärjestyksessä hyväksytyt suunnittelutarvealueet vuodelta 2012. Aineistoa ylläpidetään vektorimuodossa AutoCAD dwg-formaatissa. Aineistoa päivitetään tarvittaessa. Suunnittelutarvealueet on saatavissa myös pdf-muodossa. Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK29. Korkeusjärjestelmä N60.
Kartta on muodostettu Maanmittauslaitoksen aineiston pohjalta. Päivitetään jos muutoksia tulee.
Historiallisten kylätonttien sijainti Pirkanmaan taajama-alueella 2014
Aineisto sisältää Pirkanmaan kylätonttien sijoittumista kartoittaneen selvityksen paikkatietoaineiston 1500-luvulla esiintyneistä kylistä. Inventoinnin toteutti Pirkanmaan liiton toimeksiannosta ProAgria Etelä-Suomi. Kylätonttien sijoittumista tarkasteltiin Pirkanmaan maakuntakaavan 2040 taajama-alueiden suunnittelua ja suunnitelman vaikutusten arviointia varten. Tarkastelualueena on Pirkanmaan nykyinen (2014) taajama-alue, voimassa olevissa maakuntakaavoissa osoitetut taajaman laajenemisalueet ja muutosalueet sekä edellisten ympärille muodostettu 500 metrin levyinen bufferi. Selvitys tehtiin toimistotyönä, historiallisen karttamateriaalin sekä lähdekirjallisuuden perusteella. Kylätontit ovat aineistossa pistekohteina. Todellinen kylätontin alue on mahdollisesti paljon laajempi. Kylätontilla eli kylän tonttimaalla tarkoitetaan sitä aluetta, jossa talojen tontit asuin- ja talousrakennuksineen ovat sijainneet. Museoviraston ohjeiden (2012) mukaan historiallisen ajan kylätonteista vain autioituneet ja rakentamattomat tontit, tai niiden osat, ovat suojeltuja muinaisjäännöksiä. Karttojen perusteella paikannetut, mutta nykyisin käytössä olevat kylätontit ovat arkeologisia kulttuuriperintökohteita. Myös niiden alueelta voi löytyä muinaismuistolain rauhoittamia kiinteitä rakenteita tai kulttuurikerroksia.
Kylätontit paikallistettiin nykykartalle ArcGIS paikkatieto-ohjelmaa käyttäen ja kohteista muodostettiin shp-tiedosto. Kylätonttien paikannustarkkuus vaihtelee lähtöaineistosta riippuen noin +-100 metriä. Kaikkien kuntien tarkastelualueilta ei paikallistettu 1500-luvun kylätontteja. Virtojen ja Kihniön alueella on 1500-luvulta peräisin olevia kylätontteja mutta ne eivät sijoittuneet tarkastelualueelle. Aineisto tuotettiin historiallisen karttamateriaalin sekä lähdekirjallisuuden perusteella. Kylätonttien paikannus tehtiin maakirjakarttojen, 1800-luvun pitäjänkarttojen, Kuninkaan kartaston ja Museoviraston muinaisjäännösrekisterin avulla. Isojakokarttoja käytettiin muuta-massa kohteessa apuna. Kartat ovat hankittu Jyväskylän yliopiston julkaisuarkistosta sekä Kansallisarkiston digitaaliarkistosta (digi.narc.fi). Kuninkaan Kartaston aineisto saatiin Pirkanmaan maakuntamuseosta. Kylätonttien paikannuksessa hyödynnettiin myös kunnissa tehtyjen arkeologisten inventointien selvityksiä. Tausta-aineistona toimi Pirkanmaan maakuntamuseosta saatu Kylät 1566 –tietokanta. Kylät 1566 –tietokannan paikannustarkkuus on suhteellisen huono, sijainnin virhemarginaali voi olla jopa 1-2 km. Tästä johtuen ihan kaikkia tietokannan kylätontteja ei pystytty käytetyillä menetelmillä paikantamaan.
Aineisto on johdettu Väyläviraston vesiväylärekisteristä.
HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen terminaalit HSL:n joukkoliikennerekisteristä (JORE) poimittuna läpileikkausaineistona. Aineistossa on kuvattu HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen käyttämät terminaalit. Terminaalilla käsitetään joukkoliikennerekisterissä pysäkkijoukkoa, jonka geometria on kuvattu pisteenä. Yksittäinen terminaali voi käsittää vain yhden kulkumuodon. Näin ollen juna-asema ja sen yhteydessä oleva linja-autoasema on kuvattu kahtena erillisenä terminaalina. Aineisto on koostettu erityisesti konsultti- & tutkimuskäyttöä varten ja sen on tarkoitus kuvata HSL:n linjastoa optimitilanteessa, jolloin mahdollisimman vähän linjoja on poikkeusreiteillä. Tästä syystä poimintahetkeä joudutaan usein sovittamaan HSL:n joukkoliikenneverkon päivitystilanteen mukaan. Aineisto pyritään päivittämään mahdollisimman nopeasti aina liikennöintikauden vaihtuessa (yleensä elokuun puolivälissä). Säännöllisemmin päivittyvää terminaaliaineistoa on tarjolla HSL:n reittioppaan rajanpinnan kautta.
Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan rakennusinventoinnit, alueet
Pohjanmaan maakuntien alueelliset vastuumuseot — Seinäjoen museot (Etelä-Pohjanmaa), Vaasan museot (Pohjanmaa) sekä K.H. Renlundin museo (Keski-Pohjanmaa) — ylläpitävät KIOSKI-tietokantaa, joka sisältää tietoa maakuntien inventoiduista alueista. Aineisto kattaa edellä mainittujen maakuntien alueet. Aineistoon sisältyvät: ”Arvoalueet”, joiden arvot on tunnistettu/jotka on arvotettu valtakunnallisissa, maakunnallisissa tai paikallisissa inventointihankkeissa. Aineistoon kuuluu valtakunnallisesti, maakunnallisesti ja paikallisesti merkittäviä alueita. ”Muut alueet” ovat esimerkiksi selkeitä aluekokonaisuuksia, joita ei ole arvotettu tai arvotustyössä on todettu, että arvoalueen kriteerit eivät täyty. Pohjanmaan maakuntien alueellisten vastuumuseoiden — Seinäjoen museot (Etelä-Pohjanmaa), Vaasan museot (Pohjanmaa) sekä K.H. Renlundin museo (Keski-Pohjanmaa) — käytössä on vuodesta 2005 ollut KIOSKI-sovellus, johon kyseisten maakuntien inventointitietoja tuotetaan ja tallennetaan. Aineisto koostuu museoiden, maakuntien liittojen, kuntien ja muiden toimijoiden tuottamasta inventointitiedosta. Vanhimmat tallennetut inventoinnit on tehty 1980–1990-luvuilla. Aineisto karttuu, kun inventointeja tehdään tai aiemmin tehtyjä inventointeja digitoidaan. Aineistoa avataan julkiseksi vaiheittain.
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Aineisto sisältää valtakunnallisen kiinteistörekisteriin merkityt määräalat ja niiden tunnuksen joko pistemäisenä tai aluemaisena kohteena. Kuopion kaupungin asemakaava-alueen osalta (Maaningan taajamaa lukuun ottamatta) aineiston ylläpidosta vastaa kaupunki. Kaupungin ylläpitojärjestelmänä on Trimble Locus ja Facta-kuntarekisteri. Locuksen tietokannasta tuotetaan MapInfo vektoriaineisto. Haja-asutusalueen ja Maaningan taajaman osalta aineistoa ylläpitää Maanmittauslaitos. Kaupungin rekisteröimät määräalat näkyvät paikkatietopalvelussa seuraavana päivänä. Maanmittauslaitoksen rekisteröimät määräalat päivitetään paikkatietopalveluun kerran viikossa. Kuopion kaupungin asemakaava-alueen osalta (Maaningan sekä Juanosken taajamia lukuun ottamatta) aineiston ylläpidosta vastaa Kuopion kaupunki. Kaupungin ylläpitojärjestelmänä ovat Trimble Locus ja Facta-kuntarekisteri. Haja-asutusalueen, Juankosken ja Maaningan taajaman osalta aineistoa ylläpitää Maanmittauslaitos. Määräalan rajat sekä sijainnit päivitetään karttapalveluun kerran viikossa. Määräalan rekisteritiedoissa ei näytetä muuta kuin tunnus, jonka Maanmittauslaitos on julkaissut avoimen aineiston lisenssillä julkiseksi tiedoksi.
Kuopio siirtyi 1.11.2012 alkaen käyttämään karttaprojektiona ETRS-GK27 ja korkeusjärjestelmänä N2000.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
HSL Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä
Kuopion kaupunki Maaomaisuudenhallintapalvelut Kiinteistönmuodostuspalvelut
Tampereen seudun ilmakuvien indeksi. Aluemainen indeksi kertoo alueelta otetut ilmakuvat. Aineistoon on kerätty Tampereen seudulla tehtyjä ilmakuvauksia kuvausalueineen. Kuvauksista löytyy myös metatietoa kuvauksesta ja kalustosta. Aineisto on jatkuvassa ylläpidossa.
HSL:n matkakorttijärjestelmän myyntipisteet HSL:n järjestelmistä poimittuna läpileikkausaineistona. Myyntipisteet voivat olla lipunmyyntiautomaatteja, palvelupisteitä, kauppoja tai kioskeja.
Tampereen seudun laserkeilausindeksi Oskari-karttapalvelussa