Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Jyväskylän kaupungin ulkoilureitit, luontopolut ja ulkoilukohteet.
Hauen todennäköisiä lisääntymisalueita eli pienpoikasten esiintymistä kuvaava malli Suomen etelä- ja lounaisrannikolle. Hauen pienpoikasten esiintymisdata kerättiin useana vuonna VELMU- (v. 2004-2009) ja NANNUT-hankkeissa (2010) yhteensä 300 tutkimusalalta Suomen etelä- ja lounaisrannikolta. Hauenpoikasten esiintymistä kartoitettiin touko-kesäkuussa ruovikoissa sijaitsevilla tutkimusaloilla käyttäen valkolevy- ja kauha - menetelmää. Mallinnusta varten mitattiin veden näkösyvyyttä (Secchi-syvyys) ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin logistinen regressiomalli, jossa näkösyvyys selittää hauen pienpoikasten esiintymistä. Malli prediktoitiin näkösyvyyden mitatuista arvoista interpoloidulle rannikon kattavalle pinnalle ja leikattiin ruovikkojen sijaintidatalla (tulkittu satelliittikuvista). Tämä aineisto sopii hauen lisääntymisalueiden sijainnin ja laajuuden (pienpoikasten esiintymisen) tarkasteluun Suomen etelä- ja lounaisrannikolla. Aineistoa voidaan käyttää rannikkovyöhykkeen suunnittelun, kaavoituksen yms. lisätietona, sillä lisääntymisalueiden tunteminen helpottaa osaltaan rannikkoalueen käytön suunnittelua ja suojelua. Lisätiedot mallista: Kallasvuo, M. 2010. Coastal environmental gradients – Key to reproduction habitat mapping of freshwater fish in the Baltic Sea, Helsingin yliopisto. http://www.doria.fi/handle/10024/63103 Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Lähtöaineistoina käytetty mm. Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen aineistoja.
Ympäristöministeriö vahvisti 14.12.2012 Uudenmaan 3. vaihemaakuntakaavan, jonka maakuntavaltuusto oli hyväksynyt joulukuussa 2011. Ministeriö hylkäsi molemmat valtuuston päätöksestä tehdyt valitukset ja määräsi kaavan tuleman voimaan heti, jo ennen kuin se on saanut lainvoiman. Kaava sai korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä lainvoiman huhtikuussa 2014. Kaavassa esitetään kohdemerkinnällä sijaintipaikka uudelle jätevedenpuhdistamolle Espoon Blominmäessä ja ohjeellinen siirtoviemärin linjaus uudelta puhdistamolta nykyiselle Suomenojan puhdistamolle. Samalla voimassa olevista maakuntakaavoista kumotaan Suomenojan puhdistamoa ja puhdistamon vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja koskevia merkintöjä. Espoon kaupunki on päättänyt uuden jätevedenpuhdistamon rakentamisesta, sillä Suomenojan puhdistamon käsittelykapasiteetti on käymässä riittämättömäksi asukasmäärien ja ravinnekuormituksen kasvaessa. Puhdistamon ja tarvittavien siirtoviemäreiden suunnittelusta ja rakentamisesta vastaa Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä HSY. Vuonna 2020 valmistuvaksi arvioidussa Blominmäen jätevedenpuhdistamossa käsitellään Espoon ja Kauniaisten jätevesien lisäksi Kirkkonummen, Siuntion, Länsi-Vantaan ja mahdollisesti Vihdin jätevedet Uudenmaan 3. vaihemaakuntakaavan merkinnät ovat kumottu kokonaisuudessaan myöhemmin vahvistettujen maakuntakaavojen myötä. Katso ajantasainen kaavatilanne Uudenmaan liiton kotisivuilta.
Maakuntakaava perustuu erilaisiin maakunnan alueella tehtyihin selvityksiin sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Lisäksi lähtöaineistoina on käytetty mm. Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa ja SYKE:n aineistoja. Lisätietoja kaavan teosta löytyy Uudenmaan liiton kotisivuilta (http://www.uudenmaanliitto.fi/suunnittelu_ja_rahoitus/maakuntakaava/3._vaihemaakuntakaava_blominmaen_jatevedenpuhdistamo)
Kantakartan tietosisällön kuvailu. Tiivistelmä koskee seuraavia aineistoja: - korkeustiedot (korkeuskäyrät, korkeusluvut, jyrkänteet ja luiskat) - kuviorajaukset (pellot, suot, kalliot, vedet, piha- ja paikoitusalueet) - väylät (katujen ja teiden sekä kevyenliikenteen väylien reunaviivat, polut) - kasvillisuus (merkittävät puut ja pensaat, sekä kasvillisuusalueita osoittavat pintamerkit) - pylväät (valaisin ja liikennevalopylväät) - mastot ja muut rakenteet - rakennukset (viivageometria) Edellä kuvattuja aineistoja ei kuitenkaan ole kattavasti kerättynä koko Tampereen kaupungin alueelta. Aineistossa esiintyy sekä viiva että piste ja aluegeometriaa. Aineiston taso- ja korkeustiedoissa on virheitä. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä (ja N2000 (EPSG:3900) korkeusjärjestelmässä). Aineisto ladattavissa vektorimuodossa (Esri-shape ja DWG) avoimien paikkatietoaineistojen tiedostopalvelusta: https://kartat.tampere.fi/oskari/filedl , sekä Tampereen karttapalvelusta (https://kartat.tampere.fi/oskari/) /ladattavat aineistot. Avoimen datan lisenssi: http://www.tampere.fi/tampereen-kaupunki/tietoa-tampereesta/avoin-data/avoin-data-lisenssi.html
Jos kyseessä on kiinteistörajat sisältävä aineisto, käyttö on rajoitettua. Vaatii erillisen lisenssin. Muutoin avoimen datan lisenssin alainen aineisto.
Kanttakartta on lakisääteinen yleensä kunnan alueeltaa ylläpitämä suurimittakaavainen 1:500-1:2000 karttaesitys. Kantakarttaa käytetään tarkimpien maankäytön ja kunnallistekniikan suunnitelmien taustakarttana. Osa aineistosta on peräisin 1980-luvulta, jolloin manuaalisesti ylläpidetty muovikartasto digitoitiin pöytädigitointina FinGis-järjestelmään. 2000-luvun alussa aineisto siirrettiin Stella-järjestelmän dgn-tiedostoihin. Kanttakartan ylläpito on jatkuvaa. Erityisesti ylläpidetään väyliä ja niihin liittyviä rakenteita ja kuviorajoja. Soiden, kallioiden ja peltojen ylläpito perustuu Maanmittauslaitoksen maastotietokanta-aineistoon ja päivitys tehdään harvemmin kuin kerran vuodessa. Kantakartan laatua tarkkaillaan satunnaisotannoilla aineiston käsittelyn yhteydessä, vertaamassa aineistoa uusimpaan mahdolliseen ortokuvaan tai paikallistuntemuksen perusteella.
Portaalit ovat ajoradan yläpuolelle ulottuvia pylväsrakenteita, joiden avulla kannatetaan opastustauluja, muita liikennemerkkejä, liikennevaloja ja valaisimia. Tievelhossa hallitaan portaalien rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuustietoja sekä niihin liittyviä kunto-, toimenpide- ja hallinnollisia tietoja. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista, investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet ja rampit.
Tampereen kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt ja tunnisteet, vesistöt, korkeustiedot, maa- ja kasvipeitteen, runkopisteet sekä muut kohteet. Aineisto saatavissa ETRS-GK24(EPSG:3878) ja ETRS-TM35FIN(EPSG:3067) koordinaatistojärjestelmissä. Korkeusjärjestelmä N2000. Saatavissa rasterina WMS-palvelusta. Aineisto ladattavissa rasterimuodossa ilman kiinteistörajoja: https://www.avoindata.fi/data/fi/dataset/tampereen-kantakartta-ilman-kiinteistorajoja Aineisto ladattavissa vektorimuodossa + kiinteistörajat (Esri-shape) avoimien paikkatietoaineistojen tiedostopalvelusta: https://kartat.tampere.fi/oskari/filedl https://www.tampere.fi/tampereen-kaupunki/tietoa-tampereesta/avoin-data/avoin-data-lisenssi.html
Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Kantakarttaa on tuotettu vuodesta 1985 digitaalisena.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Avoimien paikkatietoaineistojen tiedostopalvelu