Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Vektoriaineisto liittyy ympäristöministeriön, Suomen ympäristökeskuksen ja Geologian tutkimuskeskuksen yhteisprojektina toteutettuun arvokkaiden kivikoiden valtakunnalliseen inventointiin, josta on julkaistu loppuraportti (Räisänen ym 2018). Hankkeen tarkoituksena on ollut luoda kattava kuva Suomen erityyppisistä kivikkomuodostumista ja tuottaa niistä yhtenäinen ympäristöperusteinen luokitusaineisto. Kivikot on tässä tutkimuksessa arvotettu niiden geologisten, biologisten ja maisemallisten ominaisuuksien perusteella. Arvotustyö on tehty Ahvenanmaata ja saaristoa lukuun ottamatta koko maasta. Maastohavaintoihin pohjautuvan arvotustyön perusteella katsottiin 472 kivikkoesiintymän olevan valtakunnallisesti arvokkaita. Valtakunnalliset kivikot jakautuvat arvoluokkiin seuraavasti: valtakunnallisesti erittäin arvokkaita (arvoluokka 1) kivikoita 12 kpl, valtakunnallisesti hyvin arvokkaita (arvoluokka 2) 45 kpl, valtakunnallisesti arvokkaita (arvoluokka 3) 144 kpl ja valtakunnallisesti melko arvokkaita (arvoluokka 4) 271 kpl. Valtakunnallisesti arvokkaiden kivikoiden kokonaispinta-ala on 3 687 hehtaaria. Valtakunnallisesti arvokkaita kivikoita esiintyy koko maassa, mutta ne keskittyvät selkeästi Lappiin sekä Keski-Pohjanmaan ja Keski-Suomen maakuntiin. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää maa-ainesoton lupaharkinnan ja maankäytön suunnittelun lisäksi muun muassa ympäristönsuojelussa sekä opetus- ja tutkimustoiminnassa. Tulokset luovat lisäksi pohjaa geologisen ja biologisen monimuotoisuuden arvioimiselle. Selvitys palvelee myös luonnosta kiinnostuneita kansalaisia. Tutkimus ei ole suojeluohjelma eikä sillä ole suoraan lakiin perustuvia oikeudellisia vaikutuksia. Valtakunnallisesti arvokkaat kivikot -raportti on julkaistu Suomen ympäristö-sarjassa sähköisenä versiona ja on ladattavissa osoitteesta HTTP://URN.FI/URN:ISBN:978-952-11-4795-1. Laajan kaksiosaisen raportin toisessa osassa esitellään valtakunnallisesti arvokkaiden kivikoiden yleiskuvaukset ja karttarajaukset. Viite: Räisänen, J., Teeriaho, J., Kananoja, T. ja Rönty, H. 2018. Valtakunnallisesti arvokkaat kivikot, Suomen ympäristö 2/2018. 194 s. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Kattavuus: koko maa, paitsi Ahvenanmaa ja rannikon tietön saaristo. Käyttötarkoitus: Selvitys palvelee ensisijaisesti maa-aineslain mukaista lupaharkintaa ja alueiden käytön suunnittelua. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/ValtakunnallisestiArvokkaatKivikot.pdf (ominaisuustietokenttien selitykset) https://www.ymparisto.fi/fi/luonto-vesistot-ja-meri/luonnon-monimuotoisuus/geologinen-monimuotoisuus/geologisten-muodostumien-valtakunnalliset-inventoinnit
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen HTTP://WWW.Syke.FI/FI-FI/AVOIN_TIETO/KAYTTOLUPA_JA_VASTUUT Lähde: Syke, GTK
Työn yhteydessä tarkastettiin esivalinnassa mukaan otetuista 1 000 kohteesta maastossa 640 kivikkoa. Arvotuksen perusteella katsottiin 472 kivikkokohdetta olevan valtakunnallisesti arvokkaita.
Seinäjoen kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Tuotettu stereotyöskentelyllä, maastomittauksilla ja digitoimalla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Kiinteistötiedon ajantasaistuksen viive on pari päivää. Muun aineiston päivitys 1-5 vuoden viiveellä.
Tuotettu stereotyöskentelyllä, maastomittauksilla ja digitoimalla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Kiinteistötiedon ajantasaistuksen viive on pari päivää. Muun aineiston päivitys 1-5 vuoden viiveellä.
Naantalin asemakaavayhdistelmä on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on saatavilla julkisena rajapintana WMTS-palveluna. Aineiston päivitys on jatkuvaa. WMS tai WMF muotoista aineistoa voi kysyä Naantalin kaupungin paikkatiedosta.
Aineisto on tuotettu asemakaavojen pohjalta.
Vuosina 2024 ja 2025 voimaan tulleet asemakaavat on aluegeometrioita sisältävä paikkatietoaineisto. Aineisto sisältää sellaisten asemakaavojen rajaukset, joissa on osoitettu asuinkerrosalaa. HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista vuosien 2025 ja 2026 keväisin osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2024-2027 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2028. id = Kohteen yksilöivä tunnus kuntanimi = Sijaintikunnan nimi kaavatun = Kaavatunnus kaavanimi = Kaavan nimi vtulvuosi = Voimaantulovuosi kuulutuspäivän mukaan netkrostal = Kerrostaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netrivketj = Rivi- ja ketjutaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä neterillis = Erillispientaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netyhteens = Uusi asuinkerrosala yhteensä brutyhteen = Asuinkerrosala yhteensä Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY -lisenssi. © Helsingin seudun kunnat ja HSY
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Aiempien MAL-kausien aineistot löytyvät vuodesta 2012 lähtien.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelukyky vaihtelee välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2022 ilmakuvaus on suoritettu toukokuun lopussa. Ilmakuvauksen suoritti Blom kartta Oy. Ortokuvan maastoerottelukyky on 4 cm, kuva kattaa Kuopion keskustan. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Ilmakuvaus on suoritettu toukokuun lopussa 2022
Maakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Varsinais-Suomessa 2014
Aineisto on luokiteltu kahteen luokkaan: M-luokkaan kuuluvat ovat maakunnallisesti arvokkaita maisema-alueita ja V+M luokkaan kuuluvat alueet sellaisia, joiden sisällä osa alueesta on myös valtakunnallisesti arvokas.
Valtakunnallisessa yhdyskuntarakenteen seurannassa (YKR) kaupunkiseutu muodostuu suurimpien kaupunkikeskusten keskustaajamasta, siihen fyysisesti ja toiminnallisesti tiiviisti liittyvistä lähitaajamista sekä näitä ympäröivästä lievealueesta, joka on haja-asutusaluetta. Kaikkiaan Suomessa kaupunkiseutuja on 34, joista kolme on kaksoiskaupunkeja. Keskustaajamia ovat sellaiset taajamat, joissa väestömäärä oli vuoden 2000 taajamarajauksessa yli 15 000 ja taajama ei ole kaupunkiseudun lähitaajama. Näille keskustaajamille muodostetaan kaupunkiseudut ja joiden kehitystä rajauksella seurataan. Kaksoiskaupungit muodostuvat sellaisista keskustaajamista, joiden reunat ovat alle viiden kilometrin päässä toisistaan ja jotka ovat väestömäärältään samaa kokoluokkaa. Lähitaajama kuuluu kaupunkiseutuun aina siinä tapauksessa jos etäisyys keskustaajaman reunaan on enintään kolme kilometriä. Lähitaajama kuuluu kaupunkiseutuun myös siinä tapauksessa, jos se on yli kolmen kilometrin päässä keskustaajamasta, mutta sen työllisistä yli 20 % käy töissä keskustaajamassa ja lähitaajaman ja keskustaajaman välillä on yhtenäinen alue, jossa talotiheys yhden kilometrin säteellä on yli 45 ja lähitaajaman reuna on alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä. Lähitaajaman ja keskustaajaman välillä on oltava myös suora tieyhteys ja kaupunkiseudun on muodostettava lievealueineen yhtenäinen kokonaisuus. Lähitaajama voi kuulua ainoastaan yhteen kaupunkiseutuun ja ollessaan kriteereiltään osa useampaa kuin yhtä kaupunkiseutu, taajama katsotaan kuuluvaksi suurempaan kaupunkiseutuun. Lievealue on kaupunkiseuduille muodostuva yhtenäinen alue, joka ulottuu viiden kilometrin päähän keskustaajaman ulkoreunasta ja kolmen kilometrin päähän kaupunkiseudun lähitaajaman ulkoreunasta. Lievealueeseen eivät kuulu vesistöt, Suomen rajojen ulkopuoliset alueet, eivätkä kaupunkiseutujen ulkopuoliset taajama-alueet. Aineisto kuuluu Syken avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Avoin tieto -palvelussa jaossa on aina uusin versio, joka päivitetään keskimäärin kahden vuoden välein sekä joka viidennen vuoden versio alkaen vuodesta 2010. Ympäristöhallinnon sisäiseen käyttöön aineisto on saatavissa viisivuosittain alkaen vuodesta 1990 lukuunottamatta vuotta 1995. Kaupunkiseutujen muodostamisen lähtötietoina käytetään aina uusimpia mahdollisia YKR-tietoja. Kuitenkin muun muassa työmatkatieodot ovat siihen vuoteen nähden, jota kaupunkiseudut kuvaavat, yleensä kaksi vuotta vanhoja. Tämä johtuu aineistojen tuotannossa olevasta viiveestä. Käyttötarkoitus: YKR-kaupunkiseudut on rajattu Sykessä yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrKaupunkiseutu.pdf The YKR Urban Regions is a spatial dataset based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). The definition of urban regions is based on the delineation of localities. The Urban regions consist of the urban localities, which exceed population threshold of 15 000 inhabitants, neighboring localities, which are physically and functionally connected to the urban localities and surrounding urban fringe areas with sparse population. In total there are 34 urban regions in Finland, out of which three are so called twin cities. Twin cities are formed from two urban localities having less than a 5 km distance between their borders and share approximately the same amount of inhabitants. An urban locality is formed of a locality (densely populated area) with a population of at least 15 000 inhabitants and which is not categorized as a neighboring locality of another larger urban region. If the distance from the border of a neighboring locality is less than three kilometers to the border of an urban locality, it is invariably included in an urban region. If the distance from the neighboring locality to the functional center of the urban locality is more than three kilometers, but less than 40 kilometers, and at least 20% of the working population is commuting to the urban locality, the area is included in the urban region. However, in these cases, there has to be also a continuous residential area, with more than 45 residential buildings per km² between the urban locality and the neighboring locality. There must also be direct road access between the urban and neighboring locality. If these criteria are met, the area is included in the urban region. A neighboring locality can be connected to only one urban locality at a time. In conflict situations the locality in question is joined to the largest of the urban regions. The urban fringe area is a continuous area surrounding urban regions. It extends five kilometers from the border of the urban locality and three kilometers from the border of the neighboring locality. The urban fringe area does not include water areas, areas outside Finnish national borders or localities outside urban regions. The Finnish title of the dataset is YKR Kaupunkiseudut. This dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). Syke’s open information service delivers the most current version of the dataset, which is updated at five year intervals. For the internal use in environmental administration the data is available at five year intervals from 1990 onwards with the exception of 1995. Urban regions are always formed using the most current YKR-data available. In some cases (e.g. YKR-commuting data) YKR-data is outdated compared to the year that the urban regions represent. This results from the delays in the data production processes. Purpose of use: The urban regions dataset is used internally in Finnish Environmental Institute for tasks related to the monitoring of urban changes.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Kaupunkiseutu rajauksen lähtöaineistona on Sykessa muodostettu saman vuoden YKR-taajama rajaus, joka perustuu 250 x 250 metrin ruudukkoon. Rajauksessa huomioidaan asukasluvun lisäksi, rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Prosessointihistoria: Kriteerit lyhyesti: 1. Etäisyys keskustaajamaan alle 3 kilometriä TAI 2. Työssäkäynti keskustaajamaan yli 20 % taajaman työllisistä JA 3. Keskustaajaman ja lähitaajaman välillä yhtenäinen alue, jossa talotiheys kilometrin säteellä yli 45 JA 4. Lähitaajaman reuna alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä JA 5. Keskustaajama, lähitaajamat ja lievealue muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden a. Keskustaajaman ja lähitaajaman välillä suora tieyhteys b.Kaupunkiseutuun ei muodostu erillisiä saarekkeita Menetelmä lyhyesti: Kaupunkiseuduille on muodostettu keskustaajamat hakemalla taajama-aineistosta ne taajamat, joiden väestömäärä oli yli 15000 vuoden 2000 taajamarajauksessa. Kaksoiskaupungit muodostetaan näistä tekemällä taajamille viiden kilometrin etäisyysvyöhyke ja vertaamalla tähän vyöhykkeeseen osuvien taajamien väestömääriä keskenään. Jos väestömäärien ero on alle 100 000 asukasta, muodostuvat keskustaajamat kaksoiskaupungiksi. Ensimmäisessä vaiheessa merkitään ne taajamat, jotka ovat alle kolmen kilometrin päässä keskustaajamasta (1). Seuraavassa vaiheessa menetelmässä lasketaan työssäkäynti kustakin lähitaajamasta keskustaajamiin. Uusin 250x250 metrin ruutukohtainen työssäkäyntiaineisto yhdistetään työllisen asuinruudun perusteella taajamiin ja lasketaan kuinka suuri osuus taajaman työllisistä käy töissä kussakin keskustaajamassa. Taajamat, joista yli 20 % käy töissä keskustaajamassa täyttävät kriteerin (2). Kolmannessa vaiheessa muodostetaan alueet, jotka kuvaavat taajamien välistä rakentamisyhteyttä YKR:n rakennustietojen perusteella (3). Pistemäinen aineisto muutetaan ensin 250 metrin rasteriksi ja yleistetään focal-sum menetelmällä, jossa jokaiseen ruutuun summataan rakennusten määrä 1km:n säteeltä. Aineisto luokitellaan vielä niin, että kriteerin (45 rakennusta) täyttävät ruudut saavat arvon 1 ja kriteerin alle jäävät saavat arvoksi NoData. Neljännessä vaiheessa merkitään ne taajamat, joiden reuna on alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä (4). Viimeisessä vaiheessa muodostetaan varsinaiset kaupunkiseudut kriteerien perusteella valitsemalla kullekin keskustaajamalle ensin ne taajamat, jotka toteuttavat ensimmäisen kriteerin. Tämän jälkeen valitaan ne taajamat, jotka toteuttavat kriteerit kaksi, kolme ja neljä ja yhdistetään ensimmäisen kriteerin toteuttaviin taajamiin. Tästä aineistosta poistetaan vielä toisten kaupunkiseutujen keskustaajamat sekä tarkastetaan, että suoran tieyhteyden kriteeri toteutuu. Lopuksi kaupunkiseudut yhdistetään, mahdolliset päällekkäisyydet poistetaan ja muodostetaan lievealue laskemalla keskustaajamille viiden kilometrin ja lähitaajamille kolmen kilometrin etäisyysvyöhyke, joista poistetaan vesialueet ja Suomen ulkopuoliset alueet. Lopuksi tarkastetaan vielä, että kaupunkiseudut muodostavat lievealueen kanssa yhtenäisiä kokonaisuuksia. The urban regions dataset is a spatial delineation process produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). YKR is is a spatial grid-based information system maintained annually by the Finnish Environment institute (Syke).The urban region delineation process applies the delineation of densely populated areas (localities) on a statistical 250m x 250 m grid as the source data. The delineation of the urban regions is carried out based on the number of population, number of buildings, gross floor area and building density (in the cells of the grid.) Processing history: Process criteria 1. Distance to urban locality less than 3 kilometers OR 2. Commuting to urban locality from neighboring localities reaches 20 % of the working population AND 3. There is a continuous residential area between the urban locality and neighboring locality, where the building density is more than 45 within one kilometer radius AND 4. The border of the neighboring locality is less than 40 kilometers from the functional central point of the urban locality AND 5. The urban locality, neighboring localities and urban fringe form a unified entity a. There is direct road access between the urban locality and the neighboring localities b. There are no separate patches within the urban region The production processing history: 1) First the urban localities are formed of localities with more than 15,000 inhabitants. Twin cities are formed from these by making 5 km buffers around urban localities and comparing population sizes of different localities inside these buffers. If the difference in the populations of two areas is smaller than 100,000, then urban localities form twin cities. 2) Secondly localities that locate less than 3 kilometers from the border of urban localities are identified. 3) In the third phase, the commuting rates from neighboring localities to the urban localities, is calculated. This is carried out by using the latest work place data in a 250 x 250 meter cell combined with the working population's residential distribution and the delineation of localities. This gives a commuting percentage from each neighboring locality. When more than 20% of the working population of the neighboring locality is commuting to the urban locality, the locality meets the commuting criteria. 4) In the fourth phase the building density between localities is calculated. The building density is based on the building information of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). 5) The point data is converted into a 250 x 250 meter raster dataset and generalized using a focal-sum method, in which each cell receives the value of the summed amount of buildings within one square kilometer. The cells that fill this criterion are given value 1 and the ones that do not, are classified as NoData. Finally the cells are dissolved into continuous residential areas. 6) In the sixth phase the urban regions are formed using the criteria mentioned. First the urban cores are formed by selecting the localities that meet criteria 1. Then localities meeting criteria 2, 3 and 4 are added to the selected localities. From this data, criteria 5a and 5b are checked to apply so that urban localities belonging to other urban regions are excluded, and that neighboring localities that do not have direct road access to the urban core are excluded as well.
Savitaipaleen opaskartta on esitystavaltaan yleistetty opastava karttatuote. Kartan alue kattaa koko Savitaipaleen kunnan maa-alueen ja vesialueet. Kartta sisältää mm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet, julkiset rakennukset, pientaloalueet, teollisuusalueet, metsä- ja pelto-alueet sekä kunnan rajat. Lisäksi kartassa on esitetty joitakin nähtävyyksiä. Aineistoa päivitetään jatkuvasti ja sitä ylläpidetään sähköisesti. Aineisto on saatavilla Savitaipaleen karttapalvelusta ja WMS-rajapintapalvelusta.
Opaskartta tuotetaan asemakaavojen, osoiterekisterin ja muiden tietolähteiden, kuten Maanmittauslaitoksen aineistojen, avulla. Se on yleistetty rasterimuotoinen karttaesitys. Opaskarttoja on tuotettu 1970-luvulta lähtien. Aineisto on myös käytettävissä kunnan internet-sivuilla julkisessa karttapalvelussa https://savitaipale.karttatiimi.fi/
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Palvelun kautta saa voi hakea Ilmatieteen laitoksen säähän, säteilyyn ja mereen liittyviä havaintoja, laskennallisia arvoja ja ennusteita sekä säätutkien tekemiä havaintoja. Palvelu on tarkoitettu WFS-standardia tukevien sovellusten käyttöön.
Suljettujen rataosien tasoristeykset -karttataso on Väyläviraston Tasoristeyspalvelua varten luotu aineisto, jossa esitetään Suomen rataverkon suljettujen rataosien tasoristeykset. Aineistossa on yhdistelty neljän eri Ratkon rata-aineiston attribuuttietoja (Tasoristeykset, Merkki (tasoristeys), Kansi (tasoristeys) sekä Varoituslaitos (tasoristeys). Aineisto päivittyy kerran viikossa ja se kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineistoon on yhdistelty eri Ratkon tasoristeysaineistoja sekä Kuvatietopalvelun tasoristeyskuvia.
Merentutkimuksen maantieteelliset ominaispiirteet
Syken Geologiset muodostumat WMS-katselupalvelu
Syken Geologiset muodostumat WFS-latauspalvelu
Seinäjoen kaupunki, Kiinteistö- ja mittauspalvelut
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Kääntöorsi on pylvääseen tai vastaavaan kannatusrakenteeseen kiinnitetty, eristimillä varustettu ajojohdinta kannattava rakenne, joka pääsee kääntymään vaakatasossa. Kääntöorresta ilmoitetaan sijainti, tunnus, tyyp-pi, orsityypin tarkenne, siksak-arvo (mm), ajolangan korkeus (mm), arvioitu käyttöönottopäivä, arvioitu käy-töstäpoistopäivä, nimi ja omistaja. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Taso on yhdistelmätaso Joensuun kaupungin voimassa olevien osayleiskaavojen kaavakartoista. Aineisto koostuu rasterimuotoisista, koordinaatistoon oikaistuista, kaavakarttakuvista sekä niiden ympärille luoduista vektoripolygonimuotoisista kaava-aluerajoista, joiden ominaisuustiedoista löytyvät linkit pdf-muotoisiin kaavakarttoihin kaavamääräyksineen. Joidenkin kaavojen sisältöä on muutettu Joensuun seudun yleiskaava 2020:ssä, joka on saatavilla erillisenä karttatasona. Aineistoa päivitetään uusien osayleiskaavojen valmistumisen ja vanhojen korvautumisen mukaan. Aineisto on katseltavissa Joensuun kaupungin Oskari-karttapalvelussa (oskari.joensuu.fi)
Luotu yhdistämällä oikaisemalla voimassa olevat kaavakartat koordinaatistoon ja yhdistämällä ne yhdeksi aineistotasoksi. Aineisto sisältää linkit virallisiin pdf-muotoisiin kaavakarttoihin. Joidenkin kaavojen sisältöä on muutettu Joensuun seudun yleiskaava 2020:ssä, joka on saatavilla erillisenä karttatasona. Aineisto päivitetään uusien kaavojen laatimisen mukaan.
Viherhoitoluokka kuvaa viheralueen yleisilmettä, käyttöä ja hoidon laatutasoa. Hoitotarve ja hoitomenetelmät eri hoitoluokissa vaihtelevat paljon päivittäisestä kerran kasvukaudessa tehtävän. Viherhoitoluokkien tarkempi kuvaus ja laatuvaatimukset löytyvät Väyläviraston julkaisusta ”5/2023 Viherrakentaminen ja -hoito tieympäristössä”. Tieto syntyy tiesuunnitelmavaiheessa, jossa viherhoitoluokka tulisi määritellä. Puuttuvan määrittelyn tai tarvittavan tarkennuksen tekee ELY-keskus ottaessaan maantien hoidon vastuulleen (uusi tie tai valtiolle siirtyvä). Hoitoluokat ovat pysyvästi voimassa, luokitusta tarkistetaan tarvittaessa kunkin maanteiden hoidon urakkakilpailutuksen valmistelun vaiheessa nykyisin 5 vuoden välein. ELY:t vastaavat tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka ei ole versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit, kiertoliittymät ja palvelualueet.