Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Aineisto sisältä lailla rakennusperinnön suojelemisesta ja sitä edeltäneellä rakennussuojelulailla suojellut kohteet ja alueet. Aineisto sisältää myös vireillä olevat sekä hylätyn päätöksen saaneet kohteet ja alueet. Aineistossa voi olla puutteita johtuen mahdollisista digitointi- ja tulkintavirheistä. Aineisto on osa Lupa- ja valvontaviraston tuottamia kuntakaavoituksen ja kulttuuriympäristön paikkatietoja (GISALU). Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineiston ajallisessa ja sijainnillisessa kattavuudessa saattaa esiintyä alueellisia eroja. Aineisto ei kata Ahvenanmaata. Käyttötarkoitus: Tuetaan maankäyttö- ja rakennuslain tehtävien suorittamista sekä kulttuuriympäristön vaalimista ja ympäristötietoisuutta. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/GISALU.pdf
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke, Lupa- ja valvontavirasto
Rakennusperinnön säilyttämiseksi voidaan suojella rakennuksia, rakennelmia, rakennusryhmiä tai rakennettuja alueita, joilla on merkitystä rakennushistorian, rakennustaiteen, rakennustekniikan, erityisten ympäristöarvojen tai rakennuksen käytön tai siihen liittyvien tapahtumien kannalta. Aineisto koskee rakennusperinnön suojelemisesta annetun lain ja sitä edeltävän rakennussuojelulain mukaisesti tehtyjä suojelupäätöksiä. Aineistoon eivät sisälly asemakaavoissa suojellut kohteet ja alueet. Aineisto pohjautuu valtion aluehallinnon päätöksiin. Rakennusperinnön suojelemisesta annetun lain mukaisen rakennussuojeluasian ratkaisee Lupa- ja valvontavirasto. Aiemmin päättävä viranomainen on ollut Elinkeino-, Liikenne- ja Ympäristökeskusten (ELY) ympäristövastuualue, alueellinen ympäristökeskus ja lääninhallitus. Myönteiset suojelupäätökset vahvistaa ympäristöministeriö, aiemmin valtioneuvosto. Prosessointihistoria: Aineisto on Lupa- ja valvontaviraston tuottamaa. Vuoden 2025 loppuun asti aineistoa tuotettiin Elinkeino-, Liikenne- ja Ympäristökeskusten (ELY) ympäristövastuualueilla. Aineistoa käytetään muun muassa rakennussuojelun, kulttuuriympäristön hoidon sekä maankäyttö- ja rakennuslain mukaisten tehtävien hoitamisessa. Aineisto on käytettävissä kokonaisuudessaan Lupa- ja valvontavirastossa ja ympäristöhallinnossa paikkatietojärjestelmän kautta. Muille käyttäjille aineisto on katseltavissa rajatulla tietosisällöllä ympäristöhallinnon internet palveluissa. Aineisto tuotetaan Lupa- ja valvontavirastossa alkuperäisten päätösasiakirjojen perusteella. Päätökset digitoidaan paikkatiedoksi GISALU-järjestelmään QGis-paikkatietojärjestelmää hyödyntäen.
Enontekiön kalatalousalueen Karesuvannon osakaskunta
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Sisävesien (järvet, joet) syvyysaineisto perustuu pääosin ympäristöhallinnon tekemiin syvyysluotauksiin. Luotauspisteaineistosta on Sykessä johdettu syvyyskäyrät ja -alueet sekä järven maksimisyvyyspiste- aineistot. Järvien luotaus- ja maksimisyvyyspisteisiin sekä syvyysalueisiin on yhdistetty fysiografiatietoja Syken ylläpitämästä järvirekisteristä. Nämä syvyyskäyrät toimitetaan Maanmittauslaitokseen, jossa ne tallennetaan osaksi maastotietokantaa ja edelleen julkaistaan maastokartoista. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Syvyys.pdf The Lake and River Depth Profiles dataset includes information on depth profiles of lakes and rivers and is mainly based on the depth measurements done by the national environmental administration. The bathymetric lines and the depth areas are produced from separate measurement point information. Bathymetric information and the maximum depth points have also information on physiography from the lake database “Järvirekisteri” maintained by Syke. These bathymetric lines are delivered for The National Land Survey of Finland where they are combined with the base map dataset (Maastotietokanta) and published as maps.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke
Sisävesien (järvet, joet) syvyysaineisto perustuu pääosin ympäristöhallinnon tekemiin syvyysluotauksiin. Luotauspisteaineistosta on Syke:ssa johdettu syvyyskäyrät ja -alueet sekä järven maksimisyvyyspiste. Lammin Pääjärven osalta lähtöaineistona on käytetty Lammin biologisen aseman tuottamaa syvyyskarttaa. Aineiston tuotanto on aloitettu 1998. Vuosittain yleensä syksyisin aineiston täydentyy edellisen vuoden kesänä luodattujen alueiden osalta.
Helsingin kaupungin kiinteistökartta (aikaisemmalta nimeltään Virastokartta) on rasterikartta jossa on kuvattu kaupungin alueella sijaitsevat kiinteistöt ja tontit, niiden rajat ja numerotunnukset. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Aineisto sisältää mm. kiinteistörajat, kiinteistötunnukset, rakennukset, tiet ja kadut, nimet, korkeuskäyrät ja maastokohteet. Aineisto on saatavilla WMS ja WMTS-rajapintapalvelusta tasonimillä Kiinteistokartta (myös WMTS) Kiinteistokartan_maastotiedot (myös WMTS) Kiinteistokartta_pohja Kiinteistokartta_paakohteet
Helsingissä on Kiinteistökarttaa ylläpidetty Virastokartan nimellä vuodesta 1940 alkaen. Aineisto on myös käytettävissä kaupungin internet-sivuilla julkisessa Helsingin karttapalvelussa (http://kartta.hel.fi). Aineistoa ylläpitää Helsingin kaupungin kiinteistöviraston kaupunkimittausosasto. Helsingin kaupungin avoimen datan WMS-palvelun osoite on http://kartta.hel.fi/ws/geoserver/avoindata/wms.
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:10000. Opaskartan alue kattaa Loimaan taajamien alueet. Aineisto sisältäämm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet ja rautatieyhteydet, julkiset rakennukset, asuinalueet, teollisuusalueet, metsä-, pelto-, ja vesistöalueet sekä kunnan rajat. Aineistoa päivitetään ja ylläpidetään jatkuvasti.
[Kuvaus opaskartan prosessointihistoriasta ja laatutiedoista]
Maanalaisten johtojen kartta on 1:500 tai 1:2000 kartoitus- ja sijaintitarkkuusvaatimusten mukaan SFS 3161 standardin kuvausteknisiä ohjeita noudattaen laadittu, jatkuvasti ajantasalla pidettävä kuvaus eri johtolaitosten maanalaisista johdoista ja niihin liittyvistä maanpäällisistä ja maanalaisista rakenteista. Saatavissa WMS-palvelun kautta, vaatii sopimisen tiedon tuottajan kanssa.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(a) nojalla
Johtoreittien sijaintitieto perustuu maastokartoitukseen. Osa verkostojen tonttiliittymien ominaisuustiedoista tallennetaan suunnitelmista.
Aineisto sisältää vedenhankintaa varten kartoitetut ja luokitellut pohjavesialueet. Pohjavesialueiden rajauksesta ja luokittelusta sekä pohjavesien suojelusuunnitelmista säädetään vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) 2 a luvussa. Vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain muutos tuli voimaan 1.2.2015. Lain mukaan Lupa- ja valvontavirasto luokittelee pohjavesialueen vedenhankintakäyttöön soveltuvuuden ja suojelutarpeen perusteella seuraavasti: - 1-luokkaan vedenhankintaa varten tärkeän pohjavesialueen, jonka vettä käytetään tai jota on tarkoitus käyttää yhdyskunnan vedenhankintaan taikka talousvetenä enemmän kuin keskimäärin 10 kuutiometriä vuorokaudessa tai yli viidenkymmenen ihmisen tarpeisiin - 2-luokkaan muun vedenhankintakäyttöön soveltuvan pohjavesialueen, joka pohjaveden antoisuuden ja muiden ominaisuuksiensa perusteella soveltuu 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön - Lupa- ja valvontavirasto luokittelee lisäksi E-luokkaan pohjavesialueen, jonka pohjavedestä pintavesi- tai maaekosysteemi on suoraan riippuvainen Aiempi I, II ja III luokkiin jaottelu (Luokka I: vedenhankintaa varten tärkeä pohjavesialue, Luokka II: vedenhankintaan soveltuva pohjavesialue, Luokka III: muu pohjavesialue) on voimassa toistaiseksi rinnakkain kunnes pohjavesialueille tehtävät tarkistukset valmistuvat. Numeerinen pohjavesialueaineisto sisältää pohjavesialuerajat, muodostumisalueen rajat, osa-aluerajat, luokitukset ja suojelusuunnitelmatiedot. Pohjavesialueet on rajattu pääsääntöisesti 1:20 000 -mittakaavaisille kartoille ja muutettu numeerisiksi niiltä. Osassa Pohjois-Suomea on käytetty myös 1:50 000 mittakaavaisia pohjakarttoja. Pohjavesialueen raja osoittaa sitä aluetta, jolla on vaikutusta akviferin veden laatuun tai muodostumiseen. Pohjavesialueen muodostumisalueen raja osoittaa alueen, jolla maakerrokset ovat hyvin vettä johtavia ja jolla maaperä mahdollistaa veden merkittävän imeytymisen pohjavedeksi. Muodostumisalueeseen kuuluvat lisäksi sellaiset pohjavesialueen osat, jotka lisäävät olennaisesti pohjavesimuodostuman pohjaveden määrää. Muodostumisalue on alue, jonka perusteella lasketaan arvio muodostuvan pohjaveden määrästä eli uusiutuvan pohjaveden määrä. Lisätietoa pohjavesien kartoituksesta ja luokituksesta: http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi/Vesiensuojelu/Pohjaveden_suojelu/Pohjavesialueet Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) lukuunottamatta pistemäisiä pohjavesialueita. Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Tietokanta on valmistunut v. 1996, jonka jälkeen siihen on tehty tarkastusten pohjalta päivityksiä. Syksystä 2024 alkaen muutokset päivittyvät aineistoon kerran viikossa, myös latauspaketteihin ja rajapintapalveluihin. Pohjavesialueaineiston INSPIRE-tietotuote päivitetään kahdesti vuodessa. Käyttötarkoitus: Pohjavesialueiden kartoituksen ja luokituksen lähtökohta on ollut vedenhankinnassa ja sen turvaamisessa. Tietoja voi hyödyntää myös maankäytön suunnittelussa sekä pohjaveden suojelutehtävissä. Lisäksi aineistoa voidaan hyödyntää EU:n vesipuitedirektiiviin liittyvissä tehtävissä. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Pohjavesialueet.pdf http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi_ja_meri/Vesien_ja_merensuojelu/Pohjaveden_suojelu/Pohjavesialueet/Pohjavesialueet(26765) Groundwater bodies The dataset includes those groundwater bodies, that are investigated and classified for the water supply purposes. The information can also be used to support land use planning and groundwater protection. The main aquifers were mapped and classified in the 1990’s into so called groundwater areas according to the needs of water supply management and protection requirements. The legislation on protecting groundwater was updated in February 2015 and groundwater dependant ecosystems (both terrestrial and surface water) were acknowledged. The digitized spatial dataset includes boundaries of groundwater areas, groundwater recharge areas and sub-areas as well as classifications and information about possible protection plans. As a rule, the groundwater areas are first outlined from the base maps in scale 1:20 000 and then digitized. For some parts of the northern Finland digitizing is done from the base maps in scale 1:50 000. The groundwater area's boundary determines the area which has an impact on the groundwater quality or production. The boundary of a groundwater recharge area determines the area having a good infiltration level with soil that has permeability similar to fine sand. The dataset includes also information on rock and moraine formations having a significant impact on the groundwater formation on the groundwater recharge areas. Estimates on the water yield of the aquifer are made based on the size of the groundwater recharge area. The area residing between the groundwater recharge area boundary and the groundwater area boundary is often called a groundwater area margin. INSPIRE compatible dataset has been published.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen lukuunottamatta pistemäisiä pohjavesialueita https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke, Lupa- ja valvontavirasto
Pohjavesialueet on rajattu 1 : 20 000-mittakaavaisille kartoille ja numeeristettu niiltä. Tietokanta on valmistunut v. 1996, jonka jälkeen siihen on tehty tarkastusten pohjalta päivityksiä. The groundwater bodies are outlined from the base maps having a scale 1:20 000 and then digitized from those maps. The database has been updated regularly after its' launching in 1996.
Tampereen Maanalaiset energiaratkaisut selvitys - Tampereen geoenergiapotentiaali ja potentiaaliset maalämpölaitokset - 2024
KUVAUS: Aineisto sisältää Tampereen kantakaupungin maanalaisten energiaratkaisujen selvityksen (FCG) potentiaalisten maalämpölaitokset ja Tampereen luokiteltuna geoenergiapotentiaalin aluerajaustiedot. KATTAVUUS: Tampereen kantakaupunki maalämpölaitoksille ja Tampere geoenergiapotentiaalille. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Tietokannassa ETRS-GK24 (EPSG:3878). Tampereen Oskari-karttapalvelussa ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) GEOMETRIA: alue SAATAVUUS: Katseltavissa rajoitetusti sisään kirjautuneena tietyillä yksiköillä Oskari-karttapalvelun kautta ja saatavissa rajoitetusti WFS-rajapinnalta. JULKISUUS: Aineisto on rajoitetusti sisään kirjautuneena tietyillä yksiköillä katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Ei julkinen aineisto. KENTÄT: selitys: Mahdolliset arvot ovat "Potentiaaliset maalämpöalueet" ja "Tampereen geopotentiaali" luokka: geopotentiaalin tapauksessa mahdolliset arvot ovat: "1 Erinomainen", "2 Hyvä", "3 Keskinkertainen", "4 Tyydyttävä", "5 Heikko", "Vesistö". pisteet: geopotentiaalin tapauksessa mahdolliset arvot määräytyvät luokan mukaan ja ovat erinomaisesta alkaen ja päättyen vesistöön: 10, 9, 8, 7, 6 ja 0 (gridcode1_ ja id) AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki
Sääennustedata HARMONIE-AROME - painepinnat
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen tuottaman tuoreimman HARMONIE-AROME säämallilla tuotetun sääennustedatan painepinnoille. Aineisto kattaa vakiopainepinnoilla (1000, 925, 850, 700, 500, 300 hPa tasot) olevia ilmakehäsuureita mm. lämpötila, suhteellinen kosteus, tuulen suunta/nopeus/vaakakomponentit ja geopotentiaalikorkeus. HARMONIE-AROME säämallia ajetaan neljä kertaa vuorokaudessa (00, 06, 12 ja 18 UTC), joissa jokaisessa ennustepituus on 66 tuntia. HARMONIE-AROME on ns. rajoitetun alueen malli, jonka laskenta-alue kattaa Skandinavian alueen, Norjan meren ja Baltian alueen. Mallissa käytetty vaakasuuntainen hilaväli on 2.5 km. Mallin laskennassa käyttämä koordinaatisto on Lambertin projektiossa.
Mallin tuottamalle ennusteelle ei tehdä erillistä laatutarkistusta.
Kouvolan kantakartta on sijaintitarkka pohjakartta-aineisto, jota Kouvolan kaupunki ylläpitää kaavoituksen ja muun kaupunkisuunnittelun tarpeisiin. Aineisto kuvaa maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta. Kantakartta on tuotettu hyödyntämällä ilmakuvauksia, laserkeilausta, maastomittauksia, digitaalista kartoitusta sekä kiinteistötoimitusten ja rakennuslupaprosessien yhteydessä syntynyttä tietoa. Aineistoa päivitetään ja ylläpidetään jatkuvasti. Kantakartta sisältää seuraavat tietosisällöt: - kiinteistöt ja kiinteistöjaotus - rakennukset - liikenneväylät - nimistöt ja tunnisteet - aluejaotukset - vesistöt - korkeustiedot - maa- ja kasvipeite - runkopisteet - muut topografiset kohteet Aineiston korkeusjärjestelmä on N2000.
Kantakarttaa tuotettu 1950-luvulta lähtien. Ensimmäinen digitaalinen aineisto on tuotettu Fingis-järjestelmään vuonna 1989, josta se on konvertoitu Xcity-järjestelmään vuonna 1999. Digitaalinen aineisto on tuotettu ilmakuvaamalla, laserkeilaamalla, maastomittaamalla sekä digitoimalla ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto on tuotettu mittausluokkiin 1E-2. Tarkin aineisto on vanhan Kouvolan alueella, vanhan Kuusankosken ja Anjalankosken alueet tuotettu mittausluokassa 1 ja Elimäen ja Valkealan aineistot luokassa 2.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Syken Rakennussuojelukohteet WMS-katselupalvelu
Syken Rakennussuojelukohteet WFS-latauspalvelu
Syken Avoin tieto -palvelu: Pohjavesialueet
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Helsingin kaupunki, kaupunkimittauspalvelut
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:25 000. Kartta kattaa koko Pyhtään kunnan alueen. Aineisto sisältää mm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet ja rautatieyhteydet, julkiset rakennukset, asuinalueet, teollisuusalueet, metsä-, pelto- ja vesistöalueet sekä kunnan rajat. Aineiston päivitys suoritetaan tarvittaessa.
Opaskartta on tuotettu kunnan itse ylläpitämää vektorimuotoista kantakarttaa ja maanmittauslaitoksen maastotietokantaa hyödyntäen.
Helsingin kaupungin WFS-palvelu on standardin mukainen WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta voi käyttää kaupungin ylläpitämiä kartta -ja paikkatietoaineistoja vektorimuodossa. Aineistoja hallinnoi ja palvelua ylläpitää Helsingin kaupungin kaupunkimittauspalvelut. Helsingin kaupungin avoimen datan WFS-palvelun osoite on https://kartta.hel.fi/ws/geoserver/avoindata/wfs. WFS-rajapinta sisältää seuraavat Inspire-aineistot ja niitä vastaavat karttatasot Inspire-aineisto WFS-tasonimi Ajantasa-asemakaava Kaavahakemisto_kaava_voimassa Ajantasa-asemakaava Kaavahakemisto_KHn_nimenmuutoskaava_voimassa Ajantasa-asemakaava Kaavahakemisto_maanalainenkaava_voimassa Ajantasa-asemakaava Kaavahakemisto_nimenmuutoskaava_voimassa Osoitteet Helsinki_osoiteluettelo Rakennukset Rakennukset_alue Rakennukset Rakennukset_alue_rekisteritiedot Rakennukset Rakennukset_piste_rekisteritiedot Rakennuskieltokartta Rakennuskieltoalue_asemakaavan_laatimiseksi Rakennuskieltokartta Rakennuskieltoalue_yleiskaavan_laatimiseksi Yleiskaavat Osayleiskaavahakemisto_alueet
Taajamat ovat osa yhdyskuntarakenteen aluejakoja. Suomen ympäristökeskuksen tuottama taajamarajaus on Suomen virallinen taajamarajaus, jota Tilastokeskus käyttää tilastoinnissaan. Taajamalla tarkoitetaan vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettua aluetta. Rajaus perustuu 250 m x 250 m ruudukkoon, jossa huomioidaan asukasluvun lisäksi rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Rajaus on sekä ajallisesti että alueellisesti vertailukelpoinen. Rajaus on hieman tiukempi kuin yleinen pohjoismainen taajamarajaus (vähintään 200 asukasta ja rakennusten välinen etäisyys alle 200m). 100 % vettä sisältävät ruudut eivät kuulu taajamiin. Taajama-aineisto sisältää seuraavat ominaisuustiedot: maa- ja vesipinta-alat neliökilometreinä, väkiluku, Tilastokeskuksen antama taajaman yksilöivä tunnus sekä taajaman suomenkielinen ja ruotsinkielinen nimi. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on saatavilla uusin vuosi sekä aineisto on saatavilla vuodesta 1990 lähtien viiden vuoden välein. Tietyn vuoden tilannetta kuvaava taajamarajaus laaditaan seuraavan vuoden aikana (esimerkiksi vuoden 2012 taajamarajaus on tehty vuonna 2013). Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen aluejaot on rajattu Suomen ympäristökeskuksessa yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Yhdyskuntarakenteen jakaminen taaja- ja haja-asutukseen on yksi valtakunnallisen yhdyskuntarakenteen seurannan perusjaoista. Maankäytön ohjauskeinojen kannalta juuri taaja-asutuksen muodostuminen on ollut tärkeä peruste maankäytön suunnittelulle. Lisätietoja Taajamakaavio: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Taajamakaavio.pdf Taajamat ja taajamien rajaus: https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus The division of spatial structure to densely and sparsely populated areas is one of the most significant spatial classifications in the monitoring of spatial structure. The delineation of densely populated areas, localities, is an essential basis in planning, steering and monitoring land use. Formerly the delineation of localities was produced by Statistics Finland. This method followed the Nordic standard of localities ('tätort', 'byområde', 'tettsted', 'taajama'), where the distance between buildings is generally less than 200 meters and the population of the locality exceed 200 inhabitants. However, the delineation method changed in time. Therefore comparable information since 1980 based on this Nordic method is not available. Nowadays the delineation of localities is produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR), which is a spatial grid-based information system maintained by the Finnish Environment institute. YKR is widely used in regional planning and research in Finland. Methodologically stable statistical methods make it possible to monitor the changes in the area of localities both in space and time. The YKR method also results in a more compact delineation of the densely populated area than the one produced by using the Nordic standard. The delineation produced by this method is also used by Statistics Finland. The Finnish title of this dataset is YKR Taajamat. This dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). The latest Localities dataset is available from Syke's open information service. It is updated on a yearly basis. The dataset only includes information on population. However, the full dataset including all the information is available for the internal use in environmental administration. For internal use the dataset is also available from 1990 onwards at five year intervals and from 2010 onwards on a yearly basis. Purpose of use: Localities are produced by Syke to support monitoring of urban form and spatial structure and are used as statistical localities. The division to densely and sparsely populated areas is one of the basic divisions used in the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). Especially the development of densely populated areas (localities) has been important guiding element for the land use planning. More information (in Finnish): https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Keskeisimmät kriteerit taaja-asutuksen rajauksessa ovat olleet: - rakennusten lukumäärä, - kerrosala, - väestömäärä ja - näiden suhde toisiinsa ja lähiympäristöön etäisyydellä mitattuna. Tällä menettelyllä on haluttu varmistaa muutamien taaja-asutuksen erityispiirteiden huomioiminen mahdollisimman hyvin: - Yksittäisten taajaman reunoilla sijaitsevien, kerrosalaltaan isojen ja toiminannaltaan taajamaan liittyvien rakennusten huomioiminen osaksi taajamaa, vaikka suora etäisyys tilastollisen taajaman ei olisikaan riittävä (mm. isot teollisuuslaitokset, varastot tms.) - Haja-asutukseen verrattavan harvan nauhamaisen asutuksen erottaminen pois taaja-asutuksesta - Taaja-asutuksen sisälle kuroutuneiden alueiden erottaminen erikseen taaja-asutuksesta (mm. taajaman sisäiset isot rakentamattomat tai harvasti rakennetut alueet, pelto- ja metsäalueet sekä vesialueet) Lähtöaineistona rajauksessa käytetään tilastoruutua (250 x 250 m) rakennuskannasta. Ruudukolle toteutetaan yleistys, jossa jokaiseen ruutuun lasketaan summa 1 km:n etäisyydellä olevien ruutujen rakennuksen lukumäärästä ja valitaan ne ruudut, joiden summa-arvo on > 39. Valittujen ruutujen sisältä toteutetaan uusi yleistys, jossa lasketaan vierekkäisten ruutujen summa kerrosalasta. Valitaan ne arvot, jotka ylittävät arvon 1499. Poistetaan ruudukon sisään jäävien tyhjien alueiden ruudut. Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Valituista perusaineiston ruuduista valitaan ne ruudut, joissa rakennusten lukumäärän summa on > 1 tai kerrosalan summa> 299 Lasketaan ruuduista 250 metrin etäisyysvyöhyke. Lasketaan etäisyysvyöhykkeestä uusi etäisyysvyöhyke "sisäänpäin". Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Yhdistetään ruudusto (ehtona ruudun sivun osuminen toiseen ruutuun) Lasketaan muodostuneisiin alueisiin väestötieto ja valitaan ne alueet, joissa asukasluku > 199. The delineation of localities is based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR) and on the 250 x 250 meter statistical grid data and is implemented in several phases. First, the concentrations of buildings and population suggesting possible localities are sought. During the process, a series of generalization operations are carried out in order to implement a unified delineation of localities. The threshold values have been selected on the basis of examinations of several different sample areas and cross-sectional years so that regional differences are taken into account as well as possible. The main datasets used in the delineation of localities have been: - the number of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - the floor area of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - population and - the relations between the variables mentioned above measured in distance Through this delineation procedure, it is ensured that following characteristics of localities are paid attention to: - Single buildings with large floor areas that are located at an edge of a densely populated area and are functionally part of the area should be included in the delineation of localities. - Elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines that are sparsely populated and resemble rural areas should be excluded from the delineation of localities. - Large open areas inside the localities should be excluded from the delineation (for example large unbuilt areas, sparsely built areas, fields, forests, waters). Processing history: Delineation method The delineation of localities is carried out using the statistical grid (250 x 250 m) of building stock and population. The grid cells that fulfill the following three conditions concerning population, number of buildings and floor area are selected as the base concentrations for the delineation of localities: 1. The number of buildings in the cell must be at least two OR the gross floor area of the building stock at least 300 square meters. 2. The total number of buildings in cells located within one kilometer from the cell in question must be at least 40. 3. The gross floor area of the buildings located in the cell and its eight neighboring cells must be at least 1500 square meters. The cells meeting the mentioned three criteria are buffered 250 meters outwards and dissolved to form continuous polygons. The polygons are then buffered again inwards 250. The last buffer is used to select cells from the original 250 x 250 meter grid: the cells that have their center point inside the buffered zone are selected. The selected cells that share an edge or a corner are dissolved to form the same polygon. Finally the population for the formed polygons is counted. Polygons with a total population of 200 or more are selected and classified as localities.
Vantaan kaupungin WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla kaupungin ylläpitämiä karttoja. Palvelun teknisenä alustana on GeoServer. Aineistot: - Asemakaavan pohjakartta (kantakartta ilman kiinteistörajoja) - Ajantasa-asemakaava - Vantaan maanalaisten johtojen kartta - Vantaan taustakartta (yleiskartta, opaskartta, osoitekartta, kantakartta) Aineistoja hallinnoi Vantaan kaupungin mittausosasto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Helsingin kaupungin avoin rajapintapalvelu