Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
KUVAUS Sisältää tietoa virtaavien pienvesien (purot, ojat, norot) sijainnista ja tilasta. Aineiston pohjana on Tampereen kaupungin alueella tehdyt pienvesiselvitykset vuosina 2011-2014 sekä 2022. Pohjois-Tampereen osalta tiedot perustuvat Aitolahti-Teisko -alueen pienvesiselvityksiin vuosilta 2011-2014. Kantakaupungin osalta kohteiden sijainnit on päivitetty 11/2023 vastaamaan Kantakaupungin pienvesiselvitystä (AFRY 2022). Vuoden 2022 selvityksessä uomat on jaoteltu uomajaksoihin, jotka on luokiteltu luonnontilaisuuden mukaan. Tietokentät on 11/2023 päivitetty niiden osalta, joista oli uutta tietoa saatavilla. Sarakkeiden kohteen_kuvaus, rakenteet, eroosiovauriot, keskivirtaama sekä muuta_huomioitavaa tietoihin ei ole tullut päivitystä, joten ne sisältävät tietoja vuosina 2011-2014 tehdyistä selvityksistä. Pienvesistä on olemassa erikseen aluemainen (lammet) ja pistemäinen (lähteet) aineisto. KATTAVUUS Koko kaupunki, tiedossa olevat kohteet. Perustuu selvityksiin vuosilta 2011, 2013, 2014 ja 2022. Kohteita lisätään, kun niitä löytyy. PÄIVITYS Päivitetään, kun uusia yksittäisiä kohteita löytyy tai valmistuu uusi laajempi selvitys. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA Viivamainen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS, TIETOSUOJA. Avoin aineisto. VASTUUTAHO Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi)) Kentät nimi Uoman nimi ymparistotyyppi Uoman ympäristötyyppi (puro/noro/oja) kohteen_kuvaus Pienvesikohteen kuvaus uoman_pituus Koko uoman pituus (yksikkönä metri) luonnontil_pituus Luokitellun uomajakson pituus (yksikkönä metri) purkupaikka Uoman purkuvesistö tai -paikka ekolog_jakso Kooste uomajakson ekologisista arvoista (arvokkaat lajit, avainbiotoopit, suojeltavat kohteet jne.) rakenteet Pienvesikohteen rakenteet (rummut, putket, sillat, muut rakenteet) eroosiovauriot Virtavesiuoman eroosiovaurioiden voimakkuus luonnontila_aste Uomajakson luonnontilaisuuden aste keskivirtaama Virtaveden keskivirtaama(m3/s) arvio_veden_laatu Tampereen karttapalvelu Oskarista ja kaupungilta sekä Hertasta koostettu vedenlaatuaineisto vuo-silta 2000–2022. ekolog_uoma Kooste koko uomaa koskevista ekologisista arvoista. Tämä pitää sisällään mm. kalastolliset arvot sekä erillisistä raporteista kootun luontotiedon, joiden tarkemmasta sijainnista ei ollut tietoa muuta_huomioitavaa Pienvesikohteeseen vaikuttavat tekijät sen vaikutusalueella. kommentti Vapaa kommenttikenttä, johon on kerätty mm. maastotutkimuksen aikaisia havaintoja sekä mahdollisia uomaa koskevia suunniteltuja toimenpiteitä. tietolahde Joko ”Kantakaupungin pienvesiselvitys 2022 AFRY” tai ”Pienvesiselvitykset 2011-2014” riippuen onko vuoden 2022 selvityksessä tullut kohteesta uutta tietoa. ajankohta Kesän 2022 aikana tarkistetut ja kartoitetut kohteet yksilöity merkinnällä ”2022 AFRY”.
Tuotettu kartta- ja maastotarkasteluna vuonna 2011. Päivitetty Kantakaupungin pienvesiselvityksen aineistolla 2022. Päivitetään kun selvityksiä tehdään tai uusia kohteita löytyy.
Geologian tutkimuskeskuksen (GTK) keskitetyissä tietovarannoissa on yhteensä yli 700 000 kallioperä- ja lohkarehavaintoa. Havaintoja on kerätty 1800–luvun lopusta lähtien. Tietojärjestelmässä havaintoja on vuodesta 1905 lähtien. Kallioperähavainnot ovat paikkatietoaineistoa, jossa tiettyyn koordinaattipisteeseen liittyy suuri määrä erilaista ominaisuustietoa. Havainto käsittää maastossa paikannetun kalliopaljastuman tai lohkareen, sekä siitä tehdyt havainnot, mittaukset ja geokemialliset analyysit. Havainnon kohteena voi paljastuman tai lohkareen lisäksi olla myös paljastumaryhmä, lohkareikko, rakka, kallioprofiili, tutkimusoja, kallioleikkaus tai louhos. Yleisimmät havainnoidut tiedot ovat paljastuman kivilajit ja niiden paljoussuhteet, kivessä esiintyvät rakenteet sekä tektoniset mittaukset. Kallioperähavaintoja ovat tuottaneet GTK:n omat ohjelmat; kallioperäkartoitus, malminetsintä, kiviainestutkimus, rakennuskivitutkimus ja taajamakartoitus. Havaintoja ovat tuottaneet myös Outokummun, Rautaruukin ja Lapin Malmin malminetsintä sekä yliopistojen projekteissa suoritettu kallioperäkartoitus ja malminetsintä. Eri lähteistä tulleet aineistot eivät ole yhteismitallisia, ja aineistojen laatutieto on osin puutteellista. Aineisto koostuu seuraavista tasoista: kallioperähavaintokohde, päärakosuunta, paljastumakuva, kivilajihavaintopiste, näytetiedot, rakennegeologinen mittaus, juoniviiva, havaintoalue, kalliolaatu, kivilajipolygoni ja soveltuvuus. Kallioperähavaintokohde (BEDROCK.Bedrock_observation) on pistetaso, joka sisältää kallioperä- tai lohkarehavainnon maantieteelliseen paikkaan liittyvät havainnot ja tiedot ja, paikannustarkkuuteen liittyvät tiedot, havainnon tuottaneen prosessin, hankkeen ja lähtöaineiston tiedot sekä ajankohtaan liittyvät tiedot. Päärakosuunta (BEDROCK.Joint_set) on pistetaso, joka sisältää tiedot havaintokohteesta mitatusta rakoilusta. Paljastumakuva (BEDROCK.Outcrop_picture) on pistetaso, joka sisältää tiedot havaintoon liittyvistä valokuvista ja piirroksista. Kivilajihavaintopiste (BEDROCK.Rock_observation_point) on pistetaso, joka sisältää havaintokohteen kivilajeihin liittyvät tiedot ja havainnot. Näytetiedot (BEDROCK.Sample) on pistetaso, joka sisältää tiedot havaintokohteesta otetuista näytteistä sekä niistä tehdyistä hieistä, petrofysiikan mittauksista sekä geokemian analyyseistä. Rakennegeologinen mittaus (BEDROCK.Tectonic_measurement) on pistetaso, joka sisältää tiedot havaintokohteesta mitatuista rakenteista ja tektonisista suureista. Juoniviiva (BEDROCK.Dyke_line) on viivataso, joka sisältää kartoittajan havaintokohteella hahmottelemat juonet ja niihin liittyvät tiedot. Havaintoalue (BEDROCK.Observation_area) on aluetaso, joka sisältää havaintoalueen ulkorajat Kalliolaatu (BEDROCK.Rock_quality) on aluetaso, joka sisältää rakennuskivitutkimusten, kalliorakentamiseen liittyvien tutkimusten ja taajamakartoituksen yhteydessä kerätyt tarkemmat tiedot havaintoalueella esiintyvästä rakoilusta sekä kivilajin laadusta. Kivilajipolygoni (BEDROCK.Rock_type_polygon) on aluetaso, joka sisältää kartoittajan havaintokohteella hahmottelemat kivilajialueet. Soveltuvuus (BEDROCK.Suitability) on aluetaso, joka sisältää rakennuskivi- ja kiviainestutkimusten yhteydessä kerätyt tiedot havaintoalueen kivilajin soveltuvuudesta jatkokäyttöön.
Geologian tutkimuskeskuksen peruslisenssi
Kallioperähavainto- ja lohkareaineisto sisältää eri tarkoitukseen kerättyjä havaintoja, jotka on alun perin tallennettu Geologian tutkimuskeskuksen (GTK) Kalpea-, Raki-, Kivivara-, Taajama- ja KAPALO-tietokantoihin sekä Outokummun Wihta-kantoihin. Rautaruukin havaintojen tallennus on alkanut vuonna 2009. Yliopistojen havaintoaineistoja löytyy tallennettuna useaan eri formaattiin. Kalpea on vuosina 1989-2009 GTK:ssa käytössä ollut havaintotietokanta, johon karttui merkittävä osa tuona aikana tehdyistä kallioperäkartoituksen ja pieni osa malminetsinnän kallioperähavainnoista sekä lohkarehavainnoista. Kalpeaan tallennettiin jälkikäteen vuosina 1905-1988 tehtyjä kallioperä- ja lohkarehavaintoja tarveharkinnan mukaan. Kalpeaan on tallennettuna jonkin verran myös yliopistojen projektiaineistoja. Kallioperä- ja lohkarehavainnot kirjattiin maastossa paperisille lomakkeille ja muistikirjoihin sekä piirrettiin kenttäkartoille. Alkuperäisiä aineistoja säilytetään GTK:n päätearkistossa. Vuonna 2009 aineisto siirrettiin uuteen kallioperähavaintojärjestelmään Geotietoytimeen. Siirtovaiheessa Kalpeassa oli 390 592 havaintoa. Havaintojen paikannustarkkuus ja sisältö vaihtelevat. Ennen vuotta 2000 havainnot paikannettiin maastossa kompassin ja uusimpien saatavilla olleiden Maanmittauslaitoksen 1:100 000 -mittakaavaisten Taloudellisia karttojen, 1:20 000 -mittakaavaisten perus- tai topografikarttojen sekä mustavalko- tai vääräväri-ilmakuvien sekä ilmakuvakarttojen perusteella. Vuodesta 1998 lähtien havaintopisteet on paikannettu myös GPS -laitteen avulla, ja laitteen käyttö vakiintui vuonna 2000. Yleisimmät havainnoidut tiedot ovat paljastuman kivilajit ja niiden paljoussuhteet, kivessä esiintyvät rakenteet sekä tektoniset mittaukset. Tektonisella mittauksella tarkoitetaan geologin kompassilla mitattujen viiva- ja tasosuureiden sekä rakenteiden suuntaa ja kaltevuutta. Jos kivessä on esiintynyt näkyvästi tiettyä mineraalia, erityisesti malmimineraaleja, on ne kirjattu osaksi havaintoa. Havaintoihin liittyy kivinäytteitä. Valikoiduista kivinäytteistä on tehty hieitä kivilajin tarkempaa tunnistamista varten. Vuodesta1965 lähtien kivinäytteistä on tehty petrofysikaalisia laboratoriomittauksia. Vuodesta 1963 lähtien kartoitusalueelta valikoiduista tyyppinäytteistä on tehty geokemiallisia kokokivianalyysejä. Havaintoon saattaa liittyä valokuvia tai piirroksia. Raki on vuosina 1991-2009 GTK:ssä käytössä ollut havaintotietokanta, johon karttuivat rakennuskivitutkimuksen kallioperähavainnot. Vuonna 2010 aineisto siirrettiin uuteen kallioperähavaintojärjestelmään Geotietoytimeen. Siirtovaiheessa tietokannassa oli 13793 havaintoa. Kivivara on vuosina 1989-2009 GTK:n käytössä ollut havaintotietokanta, johon karttuivat kiviainestutkimuksen kallioperähavainnot. Vuonna 2009 aineisto siirrettiin uuteen kallioperähavaintojärjestelmään Geotietoytimeen. Siirtovaiheessa tietokannassa oli yli 12 000 havaintoa. Taajama on GTK:n käytössä ollut havaintotietokanta, johon on koottu taajamakartoituksen kallioperähavainnot. Tietokanta koostuu kahden eri projektin havainnoista vuosilta 1999-2002 ja 2003-2006. Projektien havainnot ja tietokannat poikkeavat hiukan toisistaan. Vuonna 2010 aineistot siirrettiin uuteen kallioperähavaintojärjestelmään Geotietoytimeen. Siirtovaiheessa tietokannoissa oli 952 + 1447 havaintoa. Yleisten kallioperäkartoituksessa tehtyjen havaintojen lisäksi aineistossa on yksityiskohtaisia havaintoja siirroksista ja rakoilusta. Vuosista 2009-2010, osin jo vuodesta 2007, lähtien kaikissa GTK:n kartoitusohjelmissa kerätty havaintoaineisto tallennetaan suoraan maastokannettavalla Kapalo-kantaan ja tallennettu aineisto siirretään Geotietoytimen tietojärjestelmään. Havaintojen paikannus tapahtuu GPS-laitteella. Yleisimmät havainnoidut tiedot ovat paljastuman kivilajit ja niiden paljoussuhteet, kivessä esiintyvät rakenteet sekä tektoniset mittaukset. Tietojen tallennus tapahtuu hyväksyttyjen standardien mukaisten hierarkkisten arvolistojen pohjalta. Outokumpu Oy suoritti malminetsintää tukevaa kallioperäkartoitusta vuosina 1952-2003. Kallioperä- ja lohkarehavainnot kirjattiin paperisille lomakkeille ja muistikirjoihin sekä piirrettiin kenttäkartoille. Lomakkeissa käytetyt lyhenteet on kuvattu GEOKU II-käsikirjassa. Alkuperäisiä aineistoja säilytetään Outokummussa arkistossa. Outokumpu Oy luovutti malminetsinnän aineis-tonsa GTK:lle vuosina 2003-2007 Outokumpu-GTK-tiedonsiirtohankkeessa. Vuosina 2003-2010 paljastumahavainnot tallennettiin Wihta-tietokantoihin. Tiedonsiirron yhteydessä GTK:lle siir-tyivät myös Rautaruukki Oy:n sekä Lapin Malmi Oy:n kallioperähavainnot. Näiden numeeristaminen on alkanut vuonna 2009. Havaintojen paikannustarkkuus ja sisältö vaihtelee. Ennen vuotta 2000 havainnot paikannettiin maastossa kompassin ja topografi- tai peruskartan perusteella. Vuoden 2000 jälkeen paikannus tapahtui GPS-laitteella. Yleisimmät havainnoidut tiedot ovat paljastuman kivilajit ja niiden paljoussuhteet, kivessä esiintyvät rakenteet sekä tektoniset mittaukset. Tektonisella mittauksella tarkoitetaan geologin kompassilla mitattujen viiva- ja tasosuureiden sekä rakenteiden suuntaa ja kaltevuutta. Jos kivessä on esiintynyt runsaasti tiettyä mineraalia, erityisesti malmimineraaleja, on ne kirjattu osaksi havaintoa. Havaintoihin liittyy usein näytteitä, joista on tehty hie kivilajin tarkempaa tunnistamista varten. 1980 –luvulta lähtien näytteisiin liittyy usein myös geokemiallinen kokokivianalyysi alueen tyyppinäytteistä. Yliopistot ovat tuottaneet kallioperähavaintoja erilaisissa kallioperäkartoitukseen ja malminetsintään liittyvissä projekteissa. Aineistoja on luovutettu GTK:lle useassa formaatissa. Havaintoaineisto on tuotettu vastaavalla tavalla kuin GTK:n ja Outokumpu Oy:n havainnot.
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen ylläpitämät reaaliaikaiset asemakohtaiset ilmanlaatuhavainnot. Ilmansaasteiden pitoisuuksia mitataan jatkuvatoimisilla automaattisilla mittalaitteilla. Aineisto koostuu tuntikeskiarvoista, jotka päivittyvät kerran tunnissa. Aineistossa on kaikkiaan viisi saasteyhdistettä (SO2, NO2,O3, PM10, PM2.5), mutta mitattava yhdistevalikoima vaihtelee mittausasemittain.
Kauniaisten ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Saatavana värillisenä ja mustavalkoisena.Saatavana WMS-palvelun kautta ja osa tiedoista myös WFS-palvelun kautta Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
Perusaineisto tuotettu käsin piirretyistä asemakaavoista laskemalla, uusimmat kaavat suoraan laskemalla. Ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa tietokannassa.
Yhdyskuntien biojätteet on laskennallisesti tuotettu aineisto. Jätteiden määrätiedot on laskettu 1x1 km ruuduille perustuen asukasmääriin ja yhdyskuntajätteen biojätteen syntykertoimeen 146,9 kg/asukasta kohden vuodessa (Sahimaa, O. julkaisematon laskelma 2016). Syntykerroin on perustuu viimeaikaisiin sekäjätettä koskeviin selvityksiin, Tilastokeskuksen tietoihin ja jätelaitosyhdistyksen sekajätteen koostumustietopankin tietoihin. Biojätteeksi on luettu keittiö-, ruokala-, puutarha- ja puistojätteet. Biojätettä on erilliskerätyn jätteen lisäksi merkittäviä määriä sekajätteen joukossa. Biojätettä päätyy sekajätteen koostumustutkimusten mukaan eri toimijoiden (kotitaloudet, kauppa, palvelut, teollisuus) sekajätteeseen erilaisia määriä, mikä on huomioitu syntykerrointa laskettaessa. Biojätteen kokonaismäärä on muodostettu biojätteen erilliskerätyn sekä eri toimijoiden sekajätteessä olevan biojätteen kokonaismäärän summana. Yritysten biohajoavien sekajätteiden tietoja ja laskennallisesti tuotettuja yhdyskuntien biojätteiden tietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska laskennalliseen yhdyskuntien biojätteiden määrään sisältyy myös teollisuuden biohajoavien sekäjätteiden sisältämät biojätteet. Muuten osa jätteistä tulee lasketuksi kahteen kertaan.
D-luokan matkustaja-aluksen liikennöimän merialueen rajat
Sisältää viivamuotoisen aineiston, joka kuvaa D-alueen ulkorajaa ja D-alueeseen kuuluvia reittejä. D-alueen muodostavat alueet, jotka jäävät rantaviivan ja ulkorajan väliin sekä reitit Kotka-Kaunissaari, Kotka-Haapasaari ja Kotka-Rankki. Henkilöluettelolain mukaisesti pienten matkustaja-alusten matkustajien henkilötietoja ei tarvitse ilmoittaa Nautilus-palveluun, jos alus liikennöi alle tunnin kestävän matkan D-alueella ja satamien välinen matka kestää alle tunnin.
D-alueeseen liittyy rajoituksia, jotka perustuvat matkustaja-alusten liikennöimistä merialueista annettuihin määräyksiin.
Tampereen kaupungin omistamat avoimet viheralueet
KUVAUS: Asemakaavoitetut kaupungit omistamat puistot, suojaviheralueet ja liikennealueilla sijaitsevat kasvulliset osat kunnossapitoluokkien A1 - A5 eli avoimien viheralueiden osalta. KATTAVUUS: Tampere POIKKILEIKKAUS: Aineistoa ei ylläpidetä. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aineisto on aluemaista. SAATAVUUS: Aineisto on on katsottavissa Oskari-karttapalvelussa. JULKISUUS JA TIETOSUOJA: Aineisto on julkinen. KENTÄT: - Viheralueen nimi: Viheralueen virallinen nimi (kaavassa tai yhdyslautakunnan päätös) tai virallisluontoinen nimi sekä karttalehtinumero ja järjestysnumero tai katuviheralueen nimi. - Viheralueosalaji: Kuvaa alueen käyttöä/tyyppiä - Viheralueen käyttöluokka - Kunnossapitoluokka: alueen hoito tai kunnossapitoluokka, esim A1, A2 - Kunnossapitoluokka selite: Kunnossapitoluokan tarkempi selite. - Tilaaja: Alueen kunnossapidon tilaaja - Kunnossapitäjä: Alueen kunnossapitäjä - Pinta-ala m2: Pinta-ala neliömetreinä - Alueurakka-alue: Kunnossapidon urakka-alue, johon viheralue kuuluu.
Laadittu Pohjois-Savon Kioski -sovellusta varten.
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Porvoon kaupungin opaskartta on yleissilmäyskartta mittakaavassa 1:10 000. Kartassa kuvataan Porvoon kaupungin katuverkostoa, nimistöä, osoitteita, palvelukohteita sekä karkeasti maankäyttöä ja julkisia rakennuksia. Porvoon kaupunkimittaus ylläpitää opaskarttaa vektorimuotoisena jatkuvasti. Opaskartta kattaa Porvoon kaupungin keskeiset alueet sekä taajamat Kerkkoo, Epoo ja Hinthaara. Opaskarttaa on saatavissa painettuna opaskarttatuotteena, karttatulosteina ja digitaalisena aineistona. Painettu opaskartta toteutetaan noin neljän vuoden välein. Viimeisin painettu opaskartta on vuodelta 2014. Karttaa on saatavissa sekä suorana että taitettuna. Taitettu opaskartta on muovitaskussa, ja se sisältää kohde- ja katunimistöluettelon.
Porvoon kaupungin käyttöehdot. Julkaisu vaatii erillisen luvan.
-- tietoa aineiston historiasta, pakollinen tieto Inspire-metatiedoissa --
Helsingin kaupungin yleisten alueiden rekisteri
Yleisten alueiden rekisteri (Ylre) on Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialan järjestelmä, joka sisältää tietoja kaupungin katu- ja viheralueista. Aineistoa ylläpidetään kaupunkiympäristön toimialan käyttöön eikä se pääsääntöisesti kata muiden Helsingin kaupungin hallintokuntien tai laitosten vastuulla olevien yleisten alueiden omaisuuseriä. Yleisten alueiden rekisterin tietoja käytetään ylläpidon tilaamiseen Helsingin katu- ja puistoalueille. Rekisterin tietoja hyödynnetään mm. katu- ja puisto-osaston toiminnan raportoinnissa ja yleisten alueiden omaisuudenhallinnassa. Aineisto sisältää katu- ja viheralueiden kohteiden sijainnin ja luokittelun omaisuuseriin esimerkiksi käyttötarkoituksen tai toiminnallisuuden perusteella. Mukana on myös kohteiden materiaali- ja mallitietoja. Aineisto sisältää katu- ja viheralueiden ylläpito- ja hoitoluokat sekä kohteiden kunnossapidon ja talvihoidon vastuutahoja. Joistakin kohteista on tallennettu myös omistaja- ja vuokraustietoja. Ylre-aineistoa julkaistaan WFS-palveluna neljään eri karttatasoon jaettuna: katualueet, viheralueet, katualueen osat ja viheralueen osat. Katualueet ja viheralueet sisältävät laajoja, aluemaisia geometrioita. Aluejako pohjautuu pitkälti asemakaavamerkintöihin. Katu- ja viherosat tarkentavat katu- ja viheralueiden aluemaisten geometrioiden sisältöä. Katu- ja viherosat voivat olla aluemaisia, viivamaisia tai pistemäisiä geometrioita, jotka kiinnittyvät katualueiden ja viheralueiden päälle. Aluemaisia katu- tai puistoalueen osia voivat olla esim. ajorata, puistokäytävä tai istutusalue. Viivamaisia osia ovat esim. erilaiset aidat tai muurit. Pistemäisinä tallennetut osat ovat usein kalusteita tai varusteita, kuten penkkejä, leikkivälineitä tai jäteastioita. WFS-palvelun Ylre-aineisto päivittyy kerran vuorokaudessa yöaikaan, joten palvelun tarjoama data on edellisen päivän tilanne rekisteristä. Aineiston koordinaatisto on ETRS-GK25 (EPSG: 3879). Palvelun karttatasojen kentät on kuvailtu erillisessä dokumentissa täällä: http://www.hel.fi/static/hkr/wfs/WFS_ylre_kenttakuvaukset.pdf Aineisto julkaistaan WFS-palvelussa seuraavaa lisenssiä soveltaen: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/legalcode.fi Lähde: Helsingin kaupungin yleisten alueiden rekisteri. Aineiston ylläpitäjä on Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialan.
Rekisteriä päivitetään katu- ja puistosuunnitelmien, asemakaavojen, aluesuunnittelun ja maastokartoitusten pohjalta. Osa aineistoista on laadittu ilmakuvien perusteella. Kohteiden tiedoissa esiintyy puutteita ja virheitä, mikä kannattaa huomioida aineiston käytössä. Erityisesti pistemäisten kohteiden, kuten kalusteiden ja varusteiden, tiedot eivät välttämättä vastaa todellista tilannetta maastossa. Katu- ja viherosien rajoista osa perustuu maastomittauksiin, kun taas osa on sovitettu viitteellisesti ilmakuvista ja siksi rajat eivät ole tarkkoja. Materiaalitiedon puuttuessa on kohteen materiaaliksi kirjattu oletusmateriaali. Kohteiden omistaja- ja vuokraustietoja ei ole tallennettu kattavasti. WFS-palvelun Ylre-aineisto päivittyy kerran vuorokaudessa yöaikaan, joten palvelun tarjoama data on edellisen päivän tilanne rekisteristä.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimiala
Turun WFS-palvelu on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi):Turun seudun opaskartta (Opaskartta), Turun ajantasakaava (Turun asemakaava), Kantakartta (Turun kantakartta). Palvelu perustuu Turun kaupungin aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Turun Kaupunkiympäristötoimiala. Palvelun käyttö on maksutonta ja ei vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Turun kaupunki, Kaupunkiympäristötoimiala