Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Suuralueellinen moreenigeokemiallinen kartoitusaineisto kuvaa 37 alkuaineen pitoisuuksia muuttumattomassa pohjamoreenissa. Näytteet on otettu muuttumattomasta moreenista (C-horisontti) pohjavesipinnan alta noin 70 cm syvyydeltä (vaihteluväli 50 cm-200 cm) vuonna 1983 tiheydellä 1 näyte/300 km2. Aineisto kattaa koko Suomen, kokonaisnäytemäärä on 1056. Näytteet ovat kenttäyhdistelmänäytteitä. Aineistoon talletetut laskennalliset näytepisteen koordinaatit on laskettu 5 osanäytteen koordinaattien painopisteestä. Osanäytteet on kerätty 300 m x 1000 m laajuiselta suorakaiteen muotoiselta alueelta. Pohjois-Suomessa näytteet on saatu yhdistämällä aikaisemmin Pohjoiskalotti-projektin yhteydessä otettuja näytteitä. Näytteistä on seulottu analyysiin alle 0,06 mm raekokolajite. Näytteistä on analysoitu alkuaineiden kokonaispitoisuuksia ja kuningasvesiliukoisia pitoisuuksia. Kokonaispitoisuus on määritetty joko neutroniaktivointianalyysillä (menetelmäkoodi 900N) tai vahvalla happouuttosarjalla (menetelmä 312P). Kuningasvesiliukoisten analyysien koodi on 511P. Kulta ja palladium on määritetty liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä (519U). Rikkipitoisuus on määritetty Leco-analysaattorilla (810L). Etelä- ja Väli-Suomen näytteistä on määritetty myös alle 2 mm raekokolajitteen kokonaispitoisuudet (312P) ja kuningasvesiliukoiset pitoisuudet (511P). Suuralueelliseen moreenigeokemialliseen kartoitusaineiston alkuperäinen käyttötarkoitus oli valtakunnallinen geokemiallinen yleiskartoitus ja malminetsintä. Muita käyttötapoja ovat esimerkiksi maaperän taustapitoisuusarvio, metsämaan ravinnepitoisuusarviot, maaperän emäskationien puskurikapasiteetin arviointi ja rapautumisnopeusarviot.
Geologian tutkimuskeskuksen peruslisenssi
Näytteen koordinaatit on määritetty 1:20 000 -peruskarttalehdiltä tai pienempimittakaavaisilta kartoilta. Koordinaatit edustavat 300 m x 1000 m kokoisen näytteenottoalueen painopistettä. Painopisteessä saattaa olla muuta maalajia kuin moreenia. Muut tiedot perustuvat kenttäyhdistelmänäytteestä tehtyihin kemiallisiin analyyseihin. Näytteiden otto, käsittely ja analytiikka on kuvattu Suomen geokemian atlaksen 2. osan (Koljonen 1992) sivuilla 14-26. Näytteet on otettu muuttumattomasta moreenista (C-horisontti) pohjavesipinnan alta noin 70 cm syvyydeltä (vaihteluväli 50 cm-200 cm) vuonna 1983 tiheydellä 1 näyte / 300 km2. Aineisto kattaa koko Suomen, kokonaisnäytemäärä on 1056. Näytteet ovat kenttäyhdistelmänäytteitä. Aineistoon talletetut laskennalliset näytepisteen koordinaatit on laskettu 5 osanäytteen koordinaattien painopisteestä. Osanäytteet on kerätty 300 m x 1000 m laajuiselta suorakaiteen muotoiselta alueelta. Pohjois-Suomessa näytteet on saatu yhdistämällä aikaisemmin Pohjoiskalotti-projektin yhteydessä otettuja näytteitä. Näytteistä on seulottu analyysiin alle 0,06 mm raekokolajite. Näytteistä on analysoitu alkuaineiden kokonaispitoisuuksia ja kuningasvesiliukoisia pitoisuuksia. Kokonaispitoisuus on määritetty joko neutroniaktivointianalyysillä tai vahvalla happouuttosarjalla. Kulta ja palladium on määritetty liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä. Rikkipitoisuus on määritetty Leco-analysaattorilla. Etelä- ja Väli-Suomen näytteistä on määritetty myös alle 2 mm raekokolajitteen kokonaispitoisuudet ja kuningasvesiliukoiset pitoisuudet. Kenttähavainnot, koordinaatit ja kenttäyhdistelmänäytteestä määritetyt alkuainepitoisuudet on yhdistetty tietokannaksi, jonka kukin tietue kuvaa yhtä (kenttäyhdistelmä) näytepistettä. Analyysimenetelmään viitataan nelimerkkisellä menetelmäkoodilla. Koodit ovat seuraavat: 900N = neutroniaktivointianalyysi (todellinen kokonaispitoisuus) 312P = kokonaisliuotus vahvalla happouutolla (kokonaispitoisuus) 511P = kuningasvesiliuotus 810L = Rikin määritys Leco-analysaattorilla 519U = kultamääritys liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä Alkuainepitoisuus-tietoon kuuluu numeerinen pitoisuusarvo yksikössä mg kg-1 (mg/kg) eli ppm ja mahdollinen tarkistusmerkki. Pitoisuus on talletettu muuttujaan, jonka nimi koostuu alkuaineen kemiallisesta merkistä ja analyysimenetelmän koodista. Esimerkiksi YB_511P on ytterbiumin (Yb) pitoisuus, joka on määritetty kuningasvesiliuotuksella (511P). Sitä seuraava muuttuja on tarkistusmerkki, esimerkiksi YB_511PT. Jos lukuarvoa seuraava tarkistusmerkki on ’>’ tai ’<’, niin pitoisuuskenttään talletettu lukuarvo on kemiallisen analyysimenetelmän määritysraja ja todellinen pitoisuus on tätä arvoa pienempi. Joskus määritysrajatieto puuttuu ja kenttään on talletettu arvo 0. Etelä- ja Väli-Suomesta <2 mm raekokolajitteesta tehdyt analyysitulokset on talletettu eri tiedostoon.
Maaperä 1:1 000 000 pohjautuu Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat (Lehti 1- länsiosa) Suomen alueen 1:1 000 000 maaperäkartta-aineistoon. Aineisto pohjautuu Suomen Kartaston 5. laitoksen Geologia-vihkon (123-126, 1990) Suomen maaperä 1:1 000 000-aineistoon, joka painettiin vuonna 1984. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperän ja sen raaka-ainevarojen tieteellisteknillisen yhteistyökartan suunnittelu aloitettiin vuonna 1987 ja varsinaisen kartan työstö alkoi vuonna 1988. Karttaa varten ei tehty maastokartoitusta, vaan vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa täydennettiin osittain maa-ainestutkimusten ja muiden maaperäkartoitustöiden yhteydessä saaduilla uusilla maaperätiedoilla. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat -kartta painettiin vuonna 1993. Suomen ja Venäjän federaation luoteisosan maaperäkartta 1:1 000 000 esittää maaperää värein ja symbolein syntytavan mukaan luokiteltuina geologisina kerrostumina. Kerrostumaluokkina kuvataan prekvartäärisen kallioperän paljastumia (kvartäärikerrostumat puuttuvat); rakka, kallioperän fysikaalinen rapauma; sora- ja hiekkamoreeni; silttimoreeni; savimoreeni; kumpumoreeni; moreenikompleksi; harju, delta, sanduri, lajittunut reunamuodostuma; saumaharju; moreenipeitteinen harju / muu moreenipeitteinen sora- ja hiekkakerrostuma; harjujen ulkopuolinen sora- ja hiekkakerrostuma; litoraalinen sora- ja hiekkakerrostuma; jokikerrostuma; homogeeninen savi- ja silttikerrostuma; kerrallinen savi- ja silttikerrostuma; turvekerrostuma. Symbolein on lisäksi kuvattu drumliinit; päätemoreenit; tuulikerrostumat; soran-, hiekan-, saven- ja turpeenottoalueita sekä kullanhuuhdonta-alueita. Aineisto numeeristettiin OneGeology-Europe -projektin tarpeisiin painetusta kartasta vuonna 2009 lukuunottamatta drumliineja, päätemoreeneja ja tuulikerrostumia sekä tärkeimpiä kvartäärikerrostumien hyödyntämiskohteita (soran-, hiekan-, saven- ja turpeenottoalueita sekä kullanhuuhdonta-alueita). Vuoden 1984 1:1 000 000 maaperäkartan mukaisesti maalajikuvion minimikoko on yleensä 1 km². Koska luonnossa maaperäkerrostumien koko on yleensä pienempi kuin 1 km², on kuviolla esitetty alueen yleisin kerrostumatyyppi. Paikoin on otettu huomioon maaperän kannalta merkittävät neliökilometriä pienemmätkin kerrostumat. Ohjeellinen kuvion kapein kohta oli 0,5 km ja tärkeissä tapauksissa esim. harjuilla 0,3 km. Poikkeuksena pienien harjujen kokoa on liioiteltu. Maaperä 1:1 000 000-aineistolle on tehty koordinaatistomuunnos lokakuussa 2013. Muunnos kartastokoordinaattijärjestelmän yhtenäiskoordinaatistosta ETRS-TM35FIN -koordinaatistoon on tehty kolmioittaista affiinista muunnosta käyttäen. OneGeology-Europe -projektissa käytetty vesistö on korvattu vuonna 2015 sijaintitarkkuudeltaan parempaan Hallinnon tietotekniikka keskuksen (HALTIK) -maastotietokannan 1:55 0000-1:500 000 (DVE3) vesistöön.
Maaperä 1:1 000 000 -aineiston tausta-aineistona on käytetty vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa, jota täydennettiin osittain hiekka- ja soravarojen arviointityön ja eri mittakaavaisten muiden maaperäkartoitustöiden yhteydessä saaduilla uusilla maaperätiedoilla. Maaperä 1:1 000 000 aineiston aikaansaamiseksi hyödynnettiin vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa sekä sen julkaisemisen jälkeen valmistuneita eri-ikäisiä ja mittakaavaisia maaperäkarttoja sekä maa-ainestutkimuksissa kertyneitä maaperätietoja. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat -kartta painettiin vuonna 1993. Maaperä 1:1 000 000-aineistolle on tehty koordinaatistomuunnos lokakuussa 2013. Muunnos kartastokoordinaattijärjestelmän yhtenäiskoordinaatistosta ETRS-TM35FIN -koordinaatistoon on tehty kolmioittaista affiinista muunnosta käyttäen. OneGeology-Europe-projektissa käytetty vesistö on korvattu vuonna 2015 sijaintitarkkuudeltaan parempaan Hallinnon tietotekniikka keskuksen (HALTIK) -maastotietokannan 1:55 0000-1:500 000 (DVE3) vesistöön.
Maatalousmaalla tarkoitetaan pellon (AL), pysyvän nurmen (PG) ja pysyvien kasvien (PC) alaa. Pelto on kasvien tuotantoa varten viljeltyä maata tai viljelyyn käytettävissä olevaa kesantomaata. Pysyvä nurmi Pysyvää nurmea on ala, jota käytetään yli 5 vuotta samalla paikalla olleiden heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen joko itseuudistuvasti tai kylvämällä. Pysyvä nurmi voi olla maankäyttölajiltaan peltoa tai luonnonlaidunta ja -niittyä. Pysyvällä nurmella saa kasvaa hajanaisesti enintään 50 puuta hehtaarilla. Puuksi katsotaan vähintään neljän metrin korkuiset yksi- tai monirunkoiset puut ja puumaiset pensaat. Myös kaiken kokoiset katajat katsotaan puiksi. Tuulensuojaistutusten puita ei oteta huomioon puiden määrässä. Alalla saa kasvaa tuotantoeläinten ravinnoksi soveltuvia lehtipensaita ja lehtipuiden taimia, jos niitä on alle puolet tukikelpoisen kasvulohkon pinta-alasta. Yli puolella (50 %) kasvulohkon pinta-alasta on oltava heinä- ja nurmirehukasveja. Vaatimus koskee myös niitä pysyvän nurmen lohkoja, joilla on puita tai lehtipensaita tai molempia. Pysyvät kasvit Pysyvillä kasveilla tarkoitetaan viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, joita kasvatetaan vähintään 5 vuoden ajan ja joista saadaan toistuvaa satoa. Näitä kasveja ovat esimerkiksi hedelmäpuut, marjapensaat ja koristekasvit. Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/tuet/maatalous/oppaat/hakuoppaat/peltotukiopas/maatalousmaa-2024.pdf
Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
Tilastokeskuksen INSPIRE-tietotuotteiden palvelurajapinta (OGC API Features)
Tilastokeskuksen INSPIRE-tietotuotteiden palvelurajapinta on OGC API -rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat INSPIRE:n ja paikkatietolain velvoittamat aineistot: 1) Tilastoyksiköt: Tilastoissa käytetyt aluejaot (kunta, seutukunta, maakunta, suuralue, AVI-alue, ELY-alue, vaalipiiri) sekä 1 km x 1 km - ja 5 km x 5 km -ruudukot 2) Yleishyödylliset ja julkiset palvelut: Oppilaitokset (peruskoulut, lukiot ja yhtenäiskoulut) 3) Tuotanto- ja teollisuuslaitokset: Tuotanto- ja teollisuuslaitokset 4) Väestöjakauma tilastoissa käytetyillä aluejaoilla (kunta, seutukunta, maakunta, suuralue, AVI-alue, ELY-alue) sekä 1 km x 1 km - ja 5 km x 5 km -ruuduittain. Aineistoja hallinnoi Tilastokeskus. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Tietoja käytettäessä on noudatettava yleisiä käyttöehtoja: http://tilastokeskus.fi/org/lainsaadanto/copyright.html.
NLS-FI INSPIRE View Service for Hydrography Theme
NLS-FI INSPIRE View Service for Hydrography Theme is an INSPIRE compliant Web Map Service. It contains the following harmonized INSPIRE map layers: Land-water Boundary, Waterbodies, Man-made Objects, Hydro Point of Interest. The service is based on the NLS-FI INSPIRE Hydrography Physical Waters dataset. The dataset is administrated by the National Land Survey of Finland.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0)
KUVAUS: Karttataso kuvastaa Tampereen kaupungin katualueiden maksuluokkia sekä niihin liittyviä tarkastus- ja valvontamaksuja. KATTAVUUS: Julkisesti kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. PÄIVITYS: Satunnainen (vain tarvittaessa). Karttatason tietojen päivittämisestä vastaa Tampereen kaupungin Katutilavalvonnan yksikkö. YLLÄPITOSOVELLUS: Tampereen kaupungin tiedostopalvelin ja PostGIS-tietokanta KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA: vektori (viiva) SAATAVUUS: Aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Aineisto on nähtävillä julkisesti kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Aineistoon ei liity tietosuojakysymyksiä. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Katutilavalvonta, katuluvat@tampere.fi
Ruokavirasto INSPIRE - metatiedot tiedostopalvelun Atom-syötteelle
Ruokaviraston tiedostopalvelu on ATOM -syöte, jonka kautta on saatavilla maanpeite ja maankäyttö karttatasoja. Palvelu perustuu yhdennetyn tukien valvonta- ja hallinnointijärjestelmän (IACS) ja peltolohkorekisterin (LPIS) tietoja sisältävään aineistoon. Aineistoja hallinnoi Ruokavirasto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia.
Paikkatietohakemisto on valtakunnallinen metatietopalvelu, johon tallennetaan valtakunnallisten paikkatietoa tuottavien organisaatioiden ja kuntien tuottamien paikkatietoaineistojen ja -palvelujen kuvailut. CSW-rajapinnan kautta Paikkatietohakemistoon tallennetut kuvailut voidaan hakea esimerkiksi toisen organisaation omille www-sivuille, ja näin kuvailuja ei tarvitse ylläpitää kuin yhdessä paikassa.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Ilmaston maantieteelliset ominaispiirteet
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Merentutkimuksen maantieteelliset ominaispiirteet