Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Tampereen kaupunki ja Tampereen Infra Oy hakevat vapaaehtoisia pyöräilyagentteja seuraamaan ja kehittämään pyöräväylien talvihoitoa. Tietoaineistosarja sisältää pyöräilyagenttireitit talvikausille 2022-2023, 2023-2024 ja 2024-2025. Aineistot päivittyvät tarvittaessa ja täydentyvät vuosittain uusilla reiteillä aina kun pyöräilyagentteja haetaan ja jos reitit muuttuvat. Aineisto sisältää pyöräilyagenttien reitit ja reittien nimet tai numerot. Lisäksi jokaiselle reitille on laskettu kokonaispituus (metreinä). Lisätietoa aiheesta: 2024-2025: https://www.tampere.fi/ajankohtaista/2024/11/13/pyorailyagentteja-haetaan-tampereella-pirkkalassa-ja-lempaalassa
Satakunnan rakennusinventointien hankealueet WFS
Satakunnassa vuoden 1999 jälkeen tehtyjen rakennusinventointien alueet. Inventointien laatija on Satakunnan Museo ja tilaaja pääsääntöisesti asianomainen kunta. Inventoinnit on yleensä laadittu kuntakaavoituksen perusselvitykseksi. Inventointialue on useimmissa tapauksissa sama, kuin kaava-alue, jonka perusselvitykseksi inventointi on tehty.
Tampereen metsien hiilinielut selvitys 2025
KUVAUS Tampereen metsien hiilinielut selvitys on laadittu Tampereen kaupungin tilauksesta Sitowisen toimesta vuonna 2025. Selvitystä ja sen aineistoja hyödynnetään, kun suunnittellaan Hiilineutraali Tampere 2030 -tiekartan mukaisia ilmastopäästöjen komponesointi ja hyvityskeinoja. Sisältää seuraavat karttatasot: 1. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuonna 2025 - perusskenaario - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 2. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuonna 2025 - skenaario 2 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 3. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuonna 2044 - perusskenaario - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 4. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuonna 2044 - skenaario 2 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 5. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuosina 2025-2044 - perusskenaario - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 6. Hiilivarastot muiden kuin Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta vuosina 2025-2044 - skenaario 2 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 7. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta muissa kunnissa vuonna 2025 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 8. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta muissa kunnissa vuonna 2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 9. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta muissa kunnissa vuosina 2025-2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 10. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta Tampereella vuonna 2025 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 11. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta Tampereella vuonna 2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 12. Hiilivarastot Tampereen kaupungin omistamien metsien osalta Tampereella vuosina 2025-2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 13. Pohjois-Tampereen maakunnallisesti arvokkaan maisema-alueen hiilivarastojen muutos energiahuollon alueiksi muutetuilla pelloilla, skenaario 2025-2030, tCO2-ekv - Hiilikartta 14. Pohjois-Tampereen maakunnallisesti arvokkaan maisema-alueen hiilivarastojen muutos energiahuollon alueiksi muutetuilla pelloilla, skenaario 2025-2030, tCO2-ekv / ha - Hiilikartta 15. Pohjois-Tampereen maakunnallisesti arvokkaan maisema-alueen hiilivarastojen muutos, tCO2-ekv, energiahuollon alueiksi muutetuilla pelloilla yhteensä, skenaario 2025-2030 - Hiilikartta 16. Tampereen omistamien metsien hiilivarastot ja hiilinielut hoitoluokittain Tampereen kunnan alueella 2025-2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys 17. Tampereen omistamien metsien hiilivarastot ja hiilinielut hoitoluokittain ukopaikkakunnilla 2025-2044 - Tampereen metsien hiilinielut selvitys KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS: Rampereen rajojen sisäpuoliset metsät jaTampereen ulkopaikkakunnilla omistamat metsät sekä osittain myös muut Tampereen kasvillisuutta sisältävät alueet ja pellot vuoden 2025 alkupuolen tilanteen mukaan sekä skenaarioita vuoteen 2045 asti. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Aineisto on tallennettu osittain ETRS-TM35FIN ja osittain ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmissä. Aineisto on rajoitetusti (ei julkisesti) katseltavissa Tampereen Oskari -karttapalvelussa. KENTÄT Kentät riippuvat paljon karttatasosta. Tyypillisimmät ovat graafit, jotka esittävät hiilivarastojen ja nielujen muutoksia kasvillisuuden, maaperän ja molempien osalta vuodesta 2025 vuoteen 2045. Lisäksi esimerkiksi kentissä on pinta-alatietoja, yksittäisten vuosien hiilivarasto- ja hiilinielutietoja, metsien hoitoluokkatietoja, mahdollisten tulevien käyttötarkoitusaluemuutosten tietoja ja lisenssitietoja.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet on Syken tuottama valtakunnallinen paikkatietoaineisto. Aineisto on muodostettu luokittelemalla ja yhdistelemällä yhdyskuntarakenteen seurannan (YKR) 250 x 250 metrin ruutuja jalankulku-, joukkoliikenne ja autovyöhykkeisiin keskustaetäisyyden ja joukkoliikenteen palvelutason perusteella. Joukkoliikennevyöhykkeet kuvaavat joukkoliikenteen tarjontaa ruuhka-aikana, eikä vyöhyke kuvaa joukkoliikenteen todellista käyttöä kyseisellä alueella. Aineisto on laadittu Suomen 34 kaupunkiseudulle YKR-kaupunkiseuturajauksen mukaan. Mukana ovat kaikki ne vuoden taajamat, jotka ovat kuuluneet kaupunkiseutuun vuosina 1985–2015. Uudenmaan maakunnan alueella vyöhykkeet on laadittu kaikille taajamille. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Tämä metatieto kuvaa yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet aineistot vuodesta 2017 alkaen. Tätä vanhemmille versioille on omat metatiedot. Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2017 kuvaavat vuoden 2017 tilannetta taajamarajauksen ja keskusta-alueiden osalta sekä joukkoliikenneaikataulujen osalta vuoden 2019 alun tilannetta. Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2021 aineistossa taajamat edustavat vuoden 2020 tilannetta ja keskusta-alueet vuoden 2019 tilannetta. Joukkoliikenneaikataulut edustavat vuoden 2021 kevään tilannetta. Eri vuosien vyöhykkeet ovat tuotettu hieman erilaisella kriteeristöllä ja joukkoliikenteen aineistopohjalla, joten ne eivät ole täysin vertailukelpoisia. Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet on rajattu Sykessä yhdyskuntarakenteen seurannan sekä maankäytön ja liikenteen suunnittelun tarpeisiin. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrVyohykkeet.pdf http://hdl.handle.net/10138/176782 https://helda.helsinki.fi/handle/10138/41574
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Aineiston lähtötietona on käytetty yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmän 250 x 250 metrin ruudukkoa. Joukkoliikenteen aikataulutiedot ovat peräisin valtakunnallisesta joukkoliikenteen koontikannasta (Digitransit), jota on täydennetty NAP-palvelun (finap.fi) kautta saatavilla säännöllisen reittiliikenteen aikatauluilla. Lähtöaineistoiksi on huomioitu ainoastaan digitaalisessa GTFS- tai Kalkati-formaatissa olevat reitti- ja aikataulutiedot. Jos aineiston tuotantohetkellä (kts. lisätietoja sijainnillisesta ja ajallisesta kattavuudesta) aikataulua ei ole ollut saatavissa edellä mainituissa formaateissa valtakunnallisen koontikannan tai NAP-palvelun kautta, sitä ei ole huomioitu joukkoliikennevyöhykkeiden laskennassa. Valtakunnallinen koontikanta ja NAP-palvelun kautta saatavat tiedot sisältävät osin samoja aikatauluja. Päällekkäisyyksiä on kuitenkin pyritty karsimaan laskennasta pois. Päällekkäisyydet saattavat vaaristää joukkoliikenteen tarjontaa lopputuloksessa. On huomioitava, että joukkoliikennetietojen osalta tulos ei kuitenkaan ole täydellinen, koska kaikkia aikataulutietoja ei ole käytettävissä digitaalisessa muodossa. Saatavilla olevissa aineistoissa esiintyi myös puutteita, jotka saattavat aiheuttaa virheitä lopputulokseen. Lopputulos on kuitenkin tarkastettu perusteellisesti etenkin kaupunkiseutujen ydinalueilta suurimpien ongelmien korjaamiseksi. Vyöhykkeiden tulkinnassa on myös huomioitava, että aineiston lähtötietona ei ole joukkoliikenteen todellista käyttöä kuvaavia aineistoja. Prosessointihistoria: Aineisto on tehty luokittelemalla YKR:n 250 x 250 metrin taajamaruutuja. Kaupunkiseuduille määriteltiin ensin toiminnallinen keskipiste YKR:n työpaikkatietojen perusteella naapuriruutuanalyysinä. Keskustan jalankulkuvyöhykkeeseen luokiteltiin ne ruudut, jotka kuuluvat YKR-keskusta-aluerajauksen luokkaan ”kaupunkiseudun keskusta” ja sijaitsevat 2 km (Helsinki), 1,5 km (Tampere ja Turku) tai 1 km (muut kaupungit) maaetäisyydellä kaupungin keskustasta. Keskustan reunavyöhykkeeseen luokiteltiin ne tiheän taajaman (aluetehokkuus < 0,02) ruudut, jotka sijoittuvat 3 km (Helsinki) tai 1 km (muut kaupungit) maaetäisyydelle keskustan jalankulkuvyöhykkeen ulkoreunasta. Vyöhykkeeseen luetaan myös yhtenäiseen keskusta-aluerajaukseen kuuluvat ruudut, jotka sijoittuvat tätä kauemmaksi, sekä alakeskuksiksi luokittuvat kohteet, jotka leikkaavat muodostettavaa vyöhykettä. Alakeskukset määräytyvät niin ikään YKR-keskustat-aluerajauksen perusteella. Alakeskuksiksi luokitellaan Helsingin, Tampereen ja Turun kaupunkiseutujen ydinalueilla luokkaan ”kaupunkiseudun iso alakeskus” lukeutuvat keskukset. Ydinalueen määritelmä on 8 km etäisyysvyöhyke kaupungin toiminnallisesta keskipisteestä, sekä Helsingissä lisäksi sitä ympäröivä yhtenäinen tiheän taajaman alue 25 kilometriin asti. Helsinkiä, Tamperetta ja Turkua pienemmillä kaupunkiseuduilla alakeskuksiksi luokitellaan lisäksi ”kaupunkiseudun pieni alakeskus” -luokkaan kuuluvat keskukset. Uudellamaalla myös luokkaan ”kaupunkiseudun ulkopuolinen pieni keskus” kuuluvat kohteet luokitellaan alakeskuksiksi. Alakeskuksen jalankulkuvyöhyke muodostettiin bufferoimalla keskusta-alueita 150 metrillä, jolloin mukaan rajaukseen tulevat keskusta-alueen viereiset ruudut, mutta ei kulmittaisia ruutuja. Rajauksesta poistettiin ruudut, jotka sijaitsevat yli kilometrin maaetäisyydellä keskuksen keskipisteestä ja ruudut, jotka eivät kuulu tiheän taajaman luokitukseen. Uudenmaan kaupunkiseutujen ulkopuolisia isoja alakeskuksia ei bufferoida. Näille keskuksille muodostetaan sen sijaan keskustan reunavyöhyke 1 km maaetäisyydelle alakeskuksen jalankulkuvyöhykkeen ulkoreunasta samoin kriteerein kuin aiemmin on esitetty. Jos näin muodostettavan reunavyöhykkeen väestömäärä kuitenkin jää alle 2500 asukkaaseen, reunavyöhykettä ei muodosteta, vaan keskusta käsitellään kuten muita alakeskuksia (bufferointi 150 metriä). Joukkoliikennevyöhykkeet muodostettiin digitaalisten joukkoliikenteen reitti- ja aikataulutietojen perusteella. Tieto joukkoliikennevyöhykkeestä laskettiin ruuduille seuraavasti: 1. Summataan joukkoliikenteen pysäkkeihin sen kautta kulkevien erillisten reittien pysähdysten määrä kriteerien mukaisella aikavälillä. 2. Summataan erillisten reittien (linja) määrä pysäkeistä kriteerin mukaisella etäisyydellä (bussi 250 m, raide 700 m) oleviin RHR-rakennuspisteisiin. Jos sama reitti kulkee usean sellaisen pysäkin kautta, joka on kriteerin mukaisella etäisyydellä rakennuksesta, valitaan summaukseen näistä vain maksimi. Tällöin yksi reitti tulee mukaan vain kerran ja esimerkiksi eri suuntiin kulkeva saman reitin liikenne huomioidaan vain kerran. 3. Rakennukset luokitellaan joukkoliikennevyöhykkeisiin kriteerien mukaisten vuorovälien perusteella. 4. Ruutu luokitellaan siihen joukkoliikennevyöhykkeeseen tai autovyöhykkeeseen johon suurin osa ruudun rakennuksista kuuluu. Intensiivisen joukkoliikennevyöhykkeiden vuorotiheyskriteeri on Helsingin ydinalueella vähintään 5 min (bussiliikenne) tai 10 min (raideliikenne); Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla 10 min; ja muilla kaupunkiseuduilla sekä Uudellamaalla 15 min. Joukkoliikennevyöhykkeen vuorotiheyskriteeri on Helsingin ydinalueella 15 min ja muilla kaupunkiseuduilla sekä Uudellamaalla 30 min. Tunnistettiin useampaan vyöhykkeeseen kuuluvat alueet. Annettiin omat koodinsa (40, 41, 11 ja 12) keskustan reunavyöhykkeellä ja alakeskusten jalankulkuvyöhykkeellä sijaitseville ruuduille, jotka täyttävät myös joukkoliikennevyöhykkeiden kriteerit. Aineistoon lisättiin tieto ydinalueen ulkorajasta Helsingin seudulle. Se merkitsee rajaa, jossa joukkoliikenteen kriteeri muuttuu tiukemmaksi.
Nurmeksen ajantasa-asemakaava on yhdistelmäkartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineistoa ylläpidetään Autocad/dwg-muodossa. Kaavayhdistelmä on myös ladattavissa pdf-muodossa Lieksan ja Nurmeksen teknisen viraston verkkosivuilta. Nurmeksen kaupungin käyttämä aineistojen koordinaattijärjestelmä on EUREF-FIN (ETRS-GK29) ja korkeusjärjestelmä N2000. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Asemakaavayhdistelmä on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta. Yhdistelmäkarttaa on tuotettu 90-luvulta lähtien.
Kunnossapidon urakka-alueiden yhteystiedot, aluejako (Tampere)
Aineisto sisältää Tampereen urakka-alueiden aluejaon, organisaation yhteystiedot ja tyhjennysurakan ilmansuuntatiedon.
Venäläisten sotilasviranomaisten tekemiä topografikarttoja, jotka on kuvattu ja oikaistu. Aineisto kattaa pääasiassa Salon seutukunnan. Alkuperäinen kartoitus tapahtui vuosina 1886-1914 lähinnä sotilaallisiin tarkoituksiin. Kartan projektio oli polyedriprojektio eli monisuunnikasprojektio ja mittakaava 1:21 000 (ns. puolen virstan kartta, jossa yksi tuuma kartalla vastaa puolta virstaa maastossa eli 533 m:ä). Alkuperäiset senaatin kartat on skannattu Lounais-Suomen ympäristökeskuksessa ja oikaistu yhtenäiskoordinaatistoon osittain Lounais-Suomen ympäristökeskuksessa ja osittain Varsinais-Suomen liitossa.
Venäläiset sotilasviranomaiset kartoittivat vuosina 1886-1914 suurin piirtein linjan Pori €“ Käkisalmi eteläpuoleisen Suomen 1:21 000 mittakaavassa. Kaikkiaan syntynyt topografikartasto käsitti 471 karttalehteä, jotka noudattavat venäläistä karttalehtijakoa. Tässä aineistossa on 39 karttalehteä pääasiassa nykyisen Salon kunnan alueelta. Suomen suuriruhtinaskunta sai kaksi valokuvajäljennöstä kustakin alkuperäiskartaston karttalehdestä. Tätä aineistoa on kutsuttu Senaatin kartoiksi. Maanmittaushallitukseen nimettiin 1886 virkamies valvomaan karttojen väritystä, nimistön korjailua ja täydentämistä. Saatuja karttoja väritettin kaksi sarjaa käsin ja niihin tehtiin samalla korjauksia. Toisen sarjan väritys vastaa venäläistä käytäntöä, jossa pellot valkoisia ja metsät eroteltu värein havu-, seka- ja lehtimetsiin. Toinen, kärsineempi on väritetty myöhemmin suomalaisen käytännön mukaan eli pellot keltaisiksi ja metsät valkoisiksi. Alkuperäiset venäläisväritteiset kartat säilytetään kansallisarkistossa ja toiset sotamuseossa.
Tampereen rakennukset on Tampereen kattava tieto pysyvistä rakennustunnuksista, sijaintikiinteistöistä, rakennusten sijainnista ja osoitteista ja omistajista. Sijaintikiinteistöjä, sijainteja ja osoitteita päivitetään jatkuvasti. Tunnukset määritetään ja alue/sijainti lasketaan lupaprosessissa suunnitellun pohjalta, päivitetään sijaintikatselmusmittauksista valmiiksi. Sijaintikiinteistöt päivittyvät Maanmittauslaitokselta saatujen lohkomistietojen ja Tampereen kaupungin tekemien tontinmittausten kautta. Omistajatiedot päivittyvät kiinteistön omistajuuden/haltijuuden tulkinnalla Maanmittauslaitokselta tehtyjen lainhuutoajojen pohjalta. Omistajuuksia korjataan mahdollisten poikkeusten osalta myös rakennuslupatietojen pohjalta. Osoitteet annetaan rakennustunnuksen perustamisen yhteydessä, päivitetään tonttijakojen ja rakennuslupien yhteydessä. Sijainti tallennetaan ETRS-GK24 tasokoordinaattijärjestelmässä. Rakennustunnukset ovat yksilöiviä tunnuksia. Aineisto on saatavissa ? Tietoaineiston geometria on piste.
Tiedot on konvertoitu Facta-kuntarekisteriin aiemmasta rakennusrekisteristä. Jatkuva ylläpito. Nykyinen aineisto on koostettu muovikartoilta digitoiden (viimeiset 1986) aiempaan numeeriseen rakennusrekisteriin (käyttöönotto 1985), josta päivitetty tieto konvertoitiin uuteen Facta-kuntarekisterijärjestelmään 2004. Aineiston ylläpito on jatkuvaa.
Lappeenrannan ajantasa-asemakaava on yhdistelmä hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa.
käyttöehdot tuntemattomat. Aineistoa saa käyttää vain palvelun kautta. Karttapalveluun linkitys on sallittua. Muuhun käyttöön käytöstä tulee sopia kaupungin kanssa.
Numeerista ajantasa-asemakaavaa on ylläpidetty tietokannassa vektorimuodossa vuodesta 2008.
Väyläviraston ja ELY-keskusten aktiiviset (eli käynnissä olevat) sekä alustavat (tulevat) väylien toteutushankkeet, jotka ovat joko uusinvestointeja, peruskorjaus- tai perusparannus/rakenteen parantamishankkeita. (Osuudet linjamaisia ja kohteet pistemäisiä kohteita). Käynnissä oleviin väylähankkeisiin kuuluu seuraavat aineistot: - Kävely- ja pyöräilyväylät (päivittyy joka päivä) - Päällystystyöt (päivittyy joka päivä) - Ratahankkeet - Tiehankkeet - Vesiväylähankkeet Rata-, tie- ja vesiväylähankkeet päivittyvät avoimeen dataan kerran viikossa.
Aineisto pohjautuu Velho-tietojärjestelmän aineistoon
Syken Avoin tieto -palvelu: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2017
Syken Avoin tieto -palvelu: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2021
INSPIRE - metatiedot WMS-palvelulle Lappeenrannan kaupungin WMS-palvelu
Lappeenrannan kaupunki, elinvoima ja kaupunkikehitys, maaomaisuuden hallinta
Tuusulan alueen yleistetty karttatuote, jossa erotettavissa muun muassa pelto- ja metsäalueet, vesistöt, tiestöä (moottori-, pää- ja yhdystiet), pyörätiet ja asuinalueet osoitteineen. Kartta ei ole mittatarkka, vaan tarkoitettu ainoastaan visuaaliseen tarkasteluun ja opastamiseen. Aineistoa ylläpidetään vektorimuodossa Esrin paikkatieto-ohjelmistoilla ja ETRS-GK25-tasokoordinaatistossa (EPSG: 3879). Aineistoa päivitetään jatkuvasti. Opaskartta painatetaan neljän vuoden välein (viimeksi 2021).
Tuusulan ensimmäinen opaskartta painettiin vuonna 1975. Opaskartta valmistettiin kalvoille raamustetetuilla maskeilla. Työn pohjana käytetty peruskarttaa 1:10 000 mittakaavassa. Painossa mittakaava muutettiin 1:20 000. Ensimmäinen numeerinen opaskartta ilmestyi vuonna 1993. Kartta valmistettiin digitoimalla ja siihen käytettiin Fingis-ohjelmaa. Digitointiaineistona käytetty vanhoja opaskarttamaskeja ja peruskarttaa 1:10 000 mittakaavassa. Aineistoa ylläpidetään pohjakartan ja kaava-aineistojen pohjalta.