Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Rauman kaupungin ajantasa-asemakaava on pohjakartalle piirretty koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Asemakaavat ovat maankäyttöä ohjaavia suunnitelmia ja niiden kaavamääräyksissä ja -merkinnöissä osoitetaan yksityiskohtaisesti alueiden käyttötarkoitus. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Saatavissa WMS-palveluna.
ei käyttöehtoja. Kaupungin sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
[Kuvaus aineiston historiasta ja laadusta]
Lossireitit on piirretty tieaineistojen mukaan. Digitoinnin pohjana on käytetty Maanmittauslaitoksen tieaineistoja ja Tiehallinnon Turun tiepiirin paikkatietoaineistoja sekä Varsinais-Suomen ELY-keskuksen Lautta.net-palvelua. Aineisto on päivitetty syksyllä 2014. Myös vuoden 2005 aineisto (josta on poistettu muutama käytöstä poistunut lauttayhteys) on vielä saatavilla.
Nimeä-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen (CC BY-SA 4.0)
Kangasalan kantakartan alueella olevat rakennukset näkyvät kantakartalla. Aineisto perustuu ilmakuvauksiin ja aineistoa on täydennetään maastomittauksilla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Lisäksi Kangasalan kaupungilla ylläpidetään rakennus- ja huoneistorekisteriä, jossa rakennukset ovat pistemäisinä kohteina. Rakennus- ja huoneistorekisterin tiedot ovat valtakunnallisessa väestötietotietojärjestelmässä (http://www.vaestorekisterikeskus.fi).
käyttöehdot tuntemattomat. Aineiston muokkaaminen, uudelleenjulkaisu ja edelleenluovutus on ilman Kangasalan kaupungin lupaa kielletty.
---Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta. PAKOLLINEN tieto aineiston Inspire-metatiedoissa.---
Varsinais-Suomen maakuntakaavayhdistelmä
Maakuntakaava on yleispiirteinen suunnitelma alueiden käytöstä maakunnassa tai sen osa-alueella. Kaava ohjaa kuntien kaavoitusta ja viranomaisten muuta alueiden käyttöön liittyvää suunnittelua. Maakuntakaavassa osoitetaan maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisia alueita ja alueiden käytön sekä yhdyskuntarakenteen periaatteita. Kaava esitetään kartalla kaavamerkintöjen ja -määräysten avulla. Selostuksessa esitetään kaavan tavoitteet, vaikutukset ja muut tarpeelliset tiedot. Maakuntakaava voidaan laatia kokonaismaakuntakaavana tai vaiheittain jotakin tiettyä aihekokonaisuutta käsittelevänä kaavana. Maankäyttö ja rakennuslaki (MRL) asettaa kehykset maakuntakaavan laadinnalle ja valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet (VAT) ohjaavat maakuntakaavan sisältöä ja kaavaprosessia. Maakuntakaavan laatimisesta vastaa maakunnan liitto. Vahvistetut/hyväksytyt maakuntakaavat Varsinais-Suomessa: Luonnonarvojen ja -varojen vaihemaakuntakaava, hyväksytty maakuntavaltuustossa 14.6.2021 Taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaava, hyväksytty maakuntavaltuustossa 11.6.2018 Tuulivoimavaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 9.9.2014 Loimaan seudun, Turun seudun kehyskuntien, Turunmaan ja Vakka-Suomen maakuntakaavat, vahvistuspäätös 20.3.2013 Salo-Lohja -oikoradan vaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 4.12.2012 (korvautunut taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaavalla) Salon seudun maakuntakaava, vahvistuspäätös 12.11.2008 Turun kaupunkiseudun maakuntakaava, vahvistuspäätös 23.8.2004 E18-moottoritien vaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 25.9.2002 (korvautunut Salon seudun maakuntakaavalla). Aineisto on visualisoitu vahvistettujen/hyväksyttyjen maakuntakaavojen visualisointien mukaan.
E18-moottoritien vaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 25.9.2002 (korvautunut Salon seudun maakuntakaavalla) Turun kaupunkiseudun maakuntakaava, vahvistuspäätös 23.8.2004 Salon seudun maakuntakaava, vahvistuspäätös 12.11.2008 Salo-Lohja -oikoradan vaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 4.12.2012 Loimaan seudun, Turun seudun kehyskuntien, Turunmaan ja Vakka-Suomen maakuntakaavat, vahvistuspäätös 20.3.2013 Tuulivoimavaihemaakuntakaava, vahvistuspäätös 9.9.2014 Taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaava, hyväksytty maakuntavaltuustossa 11.6.2018
CGI:n RS-sarja on taustakartaksi maastoon optimoitu rasterikarttasarja. Se on väritykseltään vaalea ja välttää suuria kontrasteja, jolloin kartalla on helppo esittää erilaisia teemoja ja aineistoja. Se sopiikin hyvin käyttötarkoituksiin, joissa tarkasta maaston kuvauksesta on hyötyä sekä siitä saa pinnanmuotoja ja korkeus- ja syvyystietoja esityksen tueksi. Pistemäisinä kohdeaineistoina on hyödynnetty myös OpenStreetMap -aineistoa. Aineisto jatkuu Suomen ulkopuolella globaalina aineistona, jossa hyödynnetään tarkemmilla mittakaavoilla OpenStreetMap ja Geonames -nimiaineistoa sekä kaukaisemmilla ESA Landcover -maankäyttöaineistoa. Taustakarttasarjan päälle voi rakentaa erilaisia web-palveluja. Aineiston tarkkuus ja tyylikäs visualisointi tuovat lisäarvoa verrattaessa ilmaisiin webissä saatavilla oleviin karttasarjoihin. CGI:n taustakartta on myös käyttöehdoiltaan selkeä vaihtoehto verrattaessa esimerkiksi Googlen aineistoon. Taustakartta-aineistot ovat saatavilla kuvaruutu -mittakaavoilla (1:5300 – 1:12M) sekä painokartta -mittakaavoilla (1:20k – 1:5M). Aineisto on julkinen, mutta käyttöoikeuslupa tarvitaan. Aineiston käyttö ja julkaiseminen on maksullista. Aineiston käyttöluvan voi tilata CGI:lta (support.lbs.fi@cgi.com)
Päivittyy vuosittain, JHS 180 yhteensopiva
Pisteaineisto sisältää kohteen (saaren) nimen, suuntauksen, pituuden, leveyden ja korkeuden. Aineiston on kerännyt Harri Tolvanen Turun yliopiston maantieteen laitoksen opinnäytetyötään varten. Keräyksen tarkoituksena oli irtoaineskannasten inventointi. Lisätietoja Pro Gradusta: Tolvanen, H. (1999). Tombolot ja niiden esiintyminen Varsinais-Suomen saaristoalueella. Turun yliopisto, maantieteen laitos.
Muodostuma-aineisto on kerätty maastossa vuonna 1998 ja sijaintitiedot tallennettu pisteinä.
Saarten liikenneyhteydet mantereeseen 2005
Aineisto sisältää tiedon Varsinais-Suomen rannikon saarten liikenneyhteyksistä mantereeseen.
Yhteydet on luokiteltu sen mukaan onko mantereelle olemassa kiinteä siltayhteys, lossiyhteys vai liikennöikö saareen yhteysalus.
Aineistossa näkyvät Kuopion kaupungin alueelta ulkopuolisille vuokratut alueet ja alueiden tunnukset. Vuokra-alue voi olla osa kiinteistöä tai sijaita usealla eri kiinteistöllä. Alueiden rajaukset ylläpidetään Trimble Locus – järjestelmällä. Aineisto päivitetään kerran viikossa. Aineisto sisältää tiedot alueilla sijaitsevista rakennuksista sekä kaavatiedot.
Kuopio siirtyi 1.11.2012 alkaen käyttämään karttaprojektiona ETRS-GK27 ja korkeusjärjestelmänä N2000.
Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja. Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta). Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla. Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.
Aineisto perustuu EU:n ympäristödirektiiviin (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulakiin (527/2014). Päivittyy viiden vuoden välein.
Lappeenrannan ajantasa-asemakaava on yhdistelmä hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa.
käyttöehdot tuntemattomat. Aineistoa saa käyttää vain palvelun kautta. Karttapalveluun linkitys on sallittua. Muuhun käyttöön käytöstä tulee sopia kaupungin kanssa.
Numeerista ajantasa-asemakaavaa on ylläpidetty tietokannassa vektorimuodossa vuodesta 2008.
Lataa aineisto (Varsinais-Suomen lossireitit 2005)
Lataa aineisto (Varsinais-Suomen lossireitit 2014)
INSPIRE - metatiedot WMS-palvelulle Lappeenrannan kaupungin WMS-palvelu
Kuopion kaupunki Maaomaisuudenhallintapalvelut Tonttipalvelut
Lappeenrannan kaupunki, elinvoima ja kaupunkikehitys, maaomaisuuden hallinta
Aineistossa on Kuopion kaupungin äänestysaluejako sekä alueiden numerotunnus ja nimi. Mahdollisista äänestysaluejaon muutostarpeista kunnan keskusvaalilautakunta välittää tiedon Kuopion kaupungin talous- ja strategiapalvelulle, joka ylläpitää aineistoa MapInfo-tiedostoina. Äänestysaluejaon muutokset vahvistaa Kuopion kaupunginvaltuusto ja vahvistetut päätökset tallennetaan kaupungin asianhallintajärjestelmään sekä toimitetaan Digi- ja väestötietovirastoon, joka ylläpitää äänestysaluejakoa osana väestötietojärjestelmäänsä. Aineisto päivitetään vuosittain. Aineisto on julkaistu avoimena datana. Koordinaatistona on ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) ja formaatteina MapInfo Tab ja Esri Shapefile.
Melun ekvivalenttitaso (yö) maantiet ja kadut
Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja. Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta). Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla. Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein. Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.
Liikennemerkein etuajo-oikeutetut seutu- ja yhdystiet
Aineistossa on liikennemerkein etuajo-oikeutetut seutu- ja yhdystiet. Aineisto on ollut käytössä Väyläviraston Etuajo-oikeutetut tiet -karttapalvelussa, joka poistui käytöstä vuoden 2022 lopussa. Aineisto on päivitetty syyskuussa 2025. Etuajo-oikeutetuksi tieksi merkitseminen ei tarkoita sitä, että muut tiet voisivat sisältää tasa-arvoisia risteyksiä. Sellaisia ei ole maanteillä. Merkintä takaa sen, että pidemmällä matkalla tie ei ole alisteinen toisen maantien suhteen ja toisaalta sisältää ajoradalle pysäköimisen kiellon, mikä sisältyy myös B1-liikennemerkkiin. Aineisto ei ole Velho-järjestelmästä.
Tiestötietojen osalta Velho korvaa Tierekisterin ja samalla tiestötietojen käsitemalli uudistuu. Tierekisterin tietolajit (TL) ovat Velhossa kohdeluokkia.
Aineisto ei sovellu navigointikäyttöön. Vesiväylien turvalaitevioista julkaistaan kirjatut ja avoimet viat. Aineistossa näkyy turvalaitteen tiedot, vian tyyppi sekä kirjausaika. Aineisto päivittyy minuutin välein (päivitä näkymä, jotta saat uusimmat tiedot esille). Kauppamerenkulun väylien sekä matalaväylien turvalaiteviat on esitetty omilla tasoillaan.
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Kuopion kaupunki, Strategia ja viestintä