Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Aineisto sisältää Jämsän kaupungin kantakartan rakennukset. Aineisto perustuu eri vuosina tehtyihin ilmakuvauksiin, aineistoa päivitetään maastomittauksin. Aineistoa päivitetään jatkuvasti. Aineisto on saatavilla WMS- ja WFS-rajapintojen kautta, jonne aineisto päivitetään kerran vuorokaudessa.
Aineisto on tuotettu stereotyöskentelyllä ja maastomittauksilla. Aineistoa ylläpidetään maastomittauksilla.
CORINE Land Cover 2000 kuvaa koko Suomen maankäyttöä ja maanpeitettä vuonna 2000. Aineisto koostuu rasterimuotoisesta paikkatietokannasta (erotuskyky 25 * 25 m) ja vektorimuotoisesta paikkatietokannasta, jossa pienin maastossa erottuva alue on vähintään 25 ha ja kapeimmillaan 100 metriä. Aineisto on tuotettu Sykessä olemassa oleviin paikkatietoaineistoihin sekä satelliittikuvatulkintaan perustuen. Vektoriaineisto tuotettiin yleistämällä rasteriaineistoa eurooppalaisen CLC2000 -hankkeen sääntöjen mukaan. Vektoriaineistoissa maankäyttöä/maanpeitettä kuvataan kolmitasoisella hierarkisella luokittelulla. Viisi pääluokkaa ( rakennetut alueet; maatalousalueet; metsät sekä avoimet kankaat ja kalliomaat; kosteikot ja avoimet suot sekä vesialueet) jaetaan toisella tasolla yhteensä 15 alaluokkaan. Kolmannella luokittelutasolla pääluokat jaetaan yhteensä 44 alaluokkaan. Rasteriaineistossa on joidenkin luokkien kohdalla vielä neljännen tason kansallisia luokkia. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Käyttötarkoitus: Vektoriaineisto, jossa minimikuviokoko on 25 ha, on tuotettu Euroopan ympäristövirastolle osana Euroopan laajuista CORINE-hanketta. Tarkempi 25 m resoluutiolla oleva rasteriaineisto on tarkoitettu kansalliseen käyttöön kuvaamaan maanpeitettä/maankäyttöä. Aineistoja voidaan käyttää paikkatietoanalyysien lisäksi myös taustakarttoina. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/CorineLandCover2000.pdf https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2000_luokat.xls http://www.syke.fi/fi-FI/Tutkimus__kehittaminen/Tutkimus_ja_kehittamishankkeet/Hankkeet/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuottaminen_CORINE_Land_Cover_2000_hankkeessa/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuott%289788%29 https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2000_luokat.pdf CORINE Land Cover 2000 dataset provides information on Finnish land cover and land use on 2000. The data was produced as a part of the European CLC 2000 project. Dataset includes several spatial layers: • CLC raster (resolution of 25x25 m) • CLC vector (minimum mapping unit 25 hectares and minimum width 100 m) • Source raster (resolution of 25x25 m) on the source data used in the interpretation • Age raster (resolution of 25x25 m) on the year of the soure information The dataset has been produced in the Finnish Environment Institute (Syke), based on automated interpretation of satellite images and data integration with existing digital map data. The vector dataset was produced from raster data by generalization according to the CORINE 2000 project class definitions. The nomenclature of the vector data has 3 hierarchy levels. The first level classes are: artificial surfaces, agricultural areas, forests and seminatural areas, wetlands and open bogs, water and marshes. Second level has 15 classes and third level 44 sub-classes. The raster dataset has an additional fourth, national class in some of the sub-classes. The vector land cover dataset (25 ha) was produced for the European Environment Agency as a part of the European CORINE-project for harmonized land cover map and statistics in Europe. The more specific raster dataset (25 m x 25 m) was produced for national use to provide information on Finnish land cover and land use. The datasets are can be used in analyses and as background maps. Information on the source material and age of the source element can be used to validate the results of analyses. The source material is generally from year 2000 (+/- 1 year).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lupatekstit Lähde: Syke, EEA (vektoriaineistolle) Lähde: Syke (osittain METLA,MMM,MML,DVV) (rasteriaineistolle)
CLC2000 perustuu vuosina 1999 - 2002 otettuihin LANDSAT 7 ETM satelliittikuviin, joista tuotettiin IMAGE2000 -satelliittikuvamosaiikki ja maanpeitetietoa. Maanpeitetieto saatiin analysoimalla satelliittikuvilta mm. puuston pituutta ja peitteisyyttä, puulajisuhteita, kasvillisuustyyppiä ja –peittoa kuvaavia jatkuvia muuttujia. CLC2000- luokat on saatu kynnystämällä ja yhdistämällä maanpeitetietoja luokkamääritelmien mukaisesti. Satelliittikuvien kalibroinnissa ja tulkinnassa on käytetty VTT:n kehittämiä työkaluja, joita on edelleen kehitetty projektin aikana. Tulkinnassa tarvittavina maastotietoina on käytetty Metsähallituksen ja UPM:n metsä- ja biotooppikartoitusta. Lähtötietoina olevien paikkatietoaineiston päivitykseen (rakennetut alueet) sekä rantakosteikoiden luokitteluun käytettiin puoliautomaattista satelliittikuvien tulkintaa. Maanpeitetietojen yhdistäminen paikkatietoaineistojen kanssa: Satelliittikuvatulkinnan avulla saatava maanpeitteisyyttä kuvaava tieto yhdistettiin paikkatietoaineistojen sisältämän maankäyttö- ja maaperätiedon kanssa. Tärkeimmät lähdeaineistona käytetyt paikkatietoaineistot olivat SLICES-maankäyttöaineisto, Maastotietokannan maaperätiedot ja Digi- ja väestötietoviraston Väestötietojärjestelmä (Rakennus- ja huoneistorekisteri). Suomessa tuotettiin rasterimuotoinen paikkatietoaineisto, jossa pienin kartoitettava yksikkö vastaa maastossa 25 x 25 metrin alaa. CORINE- määritysten mukainen vektoriaineisto tuotettiin yleistämällä kansallista rasteriaineistoa tätä tarkoitusta varten kehitetyllä automaattisella yleistysprosessilla. Yleistetyn aineiston pienin maastossa erottuva alue on vähintään 25 ha ja kapeimmillaan 100 metriä. Satellite image interpretation IMAGE2000 satellite image mosaic, which the CLC2000 is based on, consists of LANDSAT 7 ETM satellite images taken during 1999-2000. The selected satellite images were geometrically corrected by Metria Sweden. Radiometric preprocessing included atmospheric correction and topographic correction in Northern Finland. The mosaicking of individual satellite images was carried out in order to get stratumwise and nationwide mosaics for interpretation and visualization purposes. In forests and semi-natural areas as well as in wetlands following land cover variables were estimated from the satellite images: tree height (m), tree crown cover (%), volume of broadleaved trees (m3/ha) and total volume (m3/ha). Additionally in northern Finland ground vegetation type was estimated for non-forested areas. Continuous land cover variables were transformed into discrete CORINE classes by thresholding the variables according to the class descriptions in CORINE nomenclature. Syke and the Technical Research Centre of Finland (VTT) developed a production line based on calibration of satellite measurements and automated satellite image interpretation. Metsähallitus and UPM provided field datasets. Finnish Forest Research Institute validated the forest and semi-natural areas using National Forest Inventory Data. Data integration with GIS data Satellite image derived land cover data were combined with existing digital land use and soil information. The principal geographic data sources were SLICES- land use database, soil information from the Topographic Database of Finland produced by the National Land Survey of Finland and the Population Information System produced by Population Register Centre. Detailed class definitions and production methods can be found in annex documents. The resulting national raster database (25m x 25 m) was generalized according to the CORINE 2000 project class definitions.
Tampereen seudun joukkoliikenteen linja-auto ja raitiotielinjat
KUVAUS: Aineisto sisältää Tampereen seudun joukkoliikenteen (Nysse) linja-auto- ja raitiovaunureitit viivamuodossa. Aineistosta löytyvät erilliset tasot eri linjakategorioille sekä yhteinen taso, jossa esitetään kaikki voimassa olevat linjat yhdellä tasolla. Tasot ovat seuraavat: - Joukkoliikenteen linja-auto- ja raitiotielinjat (kaikki): Sisältää kaikki voimassa olevien linjojen reitit. - Joukkoliikenteen raitiotielinjat: Raitiotielinjat 1 ja 3 - Joukkoliikenteen runkolinjat: Linja-autolinjat 2 ja 5-10. - Joukkoliikenteen lähiö- ja taajamalinjat: Linja-autolinjat 11-29 pois lukien linjat 16-18 - Joukkoliikenteen täydentävät ja poikittaiset linjat: Linja-autolinjat 30-39 - Joukkoliikenteen raitiotielinjojen liityntälinjat: Linja-autolinjat 16-18 ja 41 - Joukkoliikenteen seutulinjat: Linja-autolinjat 40-99 pois lukien linja 41 - Joukkoliikenteen erikoislinjat: Kolminumeroiset linja-autolinjat pois lukien linja 103 - Joukkoliikenteen lentokenttälinja: Linja-autolinja 103 - Joukkoliikenteen päättyneet reitit: Reitit, joita pitkin ei enää ajeta vuoroja. Nämä linjat on äskettäin reititetty uudelleen tai lopetettu. (Tason reitit eivät näy kaikki linjat esittävällä tasolla.) - Joukkoliikenteen tulevat reitit: Reitit, joiden liikennöinti aloitetaan lähiaikoina. Nämä linjat ovat uusia tai uudelleen reititettyjä. (Tason reitit eivät näy kaikki linjat esittävällä tasolla.) KATTAVUUS: Tampereen seudun joukkoliikenteen liikennöintialue PÄIVITYS: Päivittyy päivittäin automaattisesti YLLÄPITOSOVELLUS: Tampereen avoimen GTFS-datan reittiaineisto (http://data.itsfactory.fi/journeys/files/gtfs/) KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) GEOMETRIA: Viiva SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla kirjautuneille käyttäjille Tampereen kaupungin PostgreSQL-tietokannasta, tai WFS/WMS rajapinnalta JULKISUUS: Ei-julkinen TIETOSUOJA: Aineistoon ei liity tietosuojakysymyksiä. KENTÄT: - shape_id : reitin yksilöivätunnus - linja: Linjatunnus esim, 3 - maaranpaa: kertoo linjan määränpään, esim, Santalahti - suunta_id: Linjan suunta 0=länteen tai pohjoiseen ja 1=itään tai etelään - linjan_nimi: Esim, Hervanta - Keskustori - Santalahti - liikennevaline: Käytettävä kalusto (0 = Raitiovaunu, 3 = Linja-auto) - reitin_suunnan_vuorojen_maara_ma: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä maanantaina - reitin_suunnan_vuorojen_maara_ti: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä tiistaina - reitin_suunnan_vuorojen_maara_ke: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä keskiviikkona - reitin_suunnan_vuorojen_maara_to: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä torstaina - reitin_suunnan_vuorojen_maara_pe: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä perjantaina - reitin_suunnan_vuorojen_maara_la: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä lauantaina - reitin_suunnan_vuorojen_maara_su: Reitillä suuntaansa ajettavien vuorojen määrä sunnuntaina - paivitetty_pvm: Aineistolle tehtävän FME-prosessoinnin päivämäärä. Tausta-aineiston ajantasaisuuden voi tarkistaa täältä (http://data.itsfactory.fi/journeys/files/gtfs/latest/) - start_date: Reitin liikennöinnin aloittamispäivä (tämä tieto löytyy vain tietokannasta) - end_date: Reitin liikennöinnin lopettamispäivä (tämä tieto löytyy vain tietokannasta) AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, paikkatietoyksikkö / joukkoliikenneyksikkö
Hyvinkää ajantasa-asemakaava-avain on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Ajantasa-asemakaava-avain osoittaa kullakin kiinteistöllä voimassa olevan asemakaavan. Linkin kautta avautuu asemakaavakartta ja määräykset pdf-muodossa. Karttaa ja määräyksiä tarkasteltaessa on huomattava, että ne saattavat muutosten johdosta, olla voimassa vain osittain. Aineisto on tarkoitettu kaavatilanteen seurantaan ja alustavaan perehtymiseen, kuten suunnittelun ja kiinteistöarvioinnin apuvälineeksi. Aineistoa ei voi sellaisenaan käyttää esimerkiksi rakennuslupaa haettaessa tai kiinteistökaupassa. Aineistoa päivitetään sitä mukaa, kun uusia asemakaavoja tulee voimaan. On kuitenkin huomattava, että päivityksessä saattaa olla muutaman päivän viive. Vaikka aineisto on pyritty tekemään virheettömäksi, siinä saattaa olla dokumenttien suuresta määrästä johtuvia puutteita. Aineisto päivittyy kartta- ja rajapintapalveluihin kerran vuorokaudessa aineiston ylläpitojärjestelmästä. Asemakaavan ja sen määräysten tulkinta on varmistettava Kaavoituksesta. Viralliset asemakaavaotteet ja tonttikartta on edelleen hankittava Kaavoituksesta. Aineisto on katseltavissa julkisesta Hyvinkään karttapalvelusta. Aineisto on avoimesti käytettävissä julkisesta WMS-rajapinnasta. Tasokoordinaatisto: ETRS-GK-25 Korkeusjärjestelmä: N2000
Aineistoa päivitetään sitä mukaa, kun uusia asemakaavoja tulee voimaan.
Hyväksyttyjen ranta-asemakaavojen aluerajat
KUVAUS Aineisto sisältää Tampereen hyväksyttyjen ranta-asemakaavojen aluerajat sekä ominaisuustiedoissa linkit kaavakarttaan ja kaavan selostukseen. KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Aineisto kattaa Tampereen hyväksyttyjen ranta-asemakaavojen aluerajat. Aineistoon päivitetään uudet hyväksytyt ranta-asemakaavat, kun sellaisia tulee. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aineisto on julkisesti nähtävissä Oskari-karttapalvelussa. Aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. YHTEYSHLÖ Yleiskaavoitusyksikkö yleiskaavoitus(a)tampere.fi. POIKKILEIKKAUS Ei poikkileikkausaineisto. Aineisto on jatkuvassa päivityksessä. KENTÄT (Sarakkeen nimi suluissa) Numero: Kaavan numero Hyväksytty: Kaavan hyväksymispäivämäärä Diaarinumero: Kaavan diaarinumero Kartat: Linkki hyväksyttyyn kaavakarttaan Selostus: Linkki hyväksytyn kaavan selostukseen.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Aineisto sisältää vedenhankintaa varten kartoitetut ja luokitellut pohjavesialueet. Pohjavesialueiden rajauksesta ja luokittelusta sekä pohjavesien suojelusuunnitelmista säädetään vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) 2 a luvussa. Vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain muutos tuli voimaan 1.2.2015. Lain mukaan Lupa- ja valvontavirasto luokittelee pohjavesialueen vedenhankintakäyttöön soveltuvuuden ja suojelutarpeen perusteella seuraavasti: - 1-luokkaan vedenhankintaa varten tärkeän pohjavesialueen, jonka vettä käytetään tai jota on tarkoitus käyttää yhdyskunnan vedenhankintaan taikka talousvetenä enemmän kuin keskimäärin 10 kuutiometriä vuorokaudessa tai yli viidenkymmenen ihmisen tarpeisiin - 2-luokkaan muun vedenhankintakäyttöön soveltuvan pohjavesialueen, joka pohjaveden antoisuuden ja muiden ominaisuuksiensa perusteella soveltuu 1 kohdassa tarkoitettuun käyttöön - Lupa- ja valvontavirasto luokittelee lisäksi E-luokkaan pohjavesialueen, jonka pohjavedestä pintavesi- tai maaekosysteemi on suoraan riippuvainen Aiempi I, II ja III luokkiin jaottelu (Luokka I: vedenhankintaa varten tärkeä pohjavesialue, Luokka II: vedenhankintaan soveltuva pohjavesialue, Luokka III: muu pohjavesialue) on voimassa toistaiseksi rinnakkain kunnes pohjavesialueille tehtävät tarkistukset valmistuvat. Numeerinen pohjavesialueaineisto sisältää pohjavesialuerajat, muodostumisalueen rajat, osa-aluerajat, luokitukset ja suojelusuunnitelmatiedot. Pohjavesialueet on rajattu pääsääntöisesti 1:20 000 -mittakaavaisille kartoille ja muutettu numeerisiksi niiltä. Osassa Pohjois-Suomea on käytetty myös 1:50 000 mittakaavaisia pohjakarttoja. Pohjavesialueen raja osoittaa sitä aluetta, jolla on vaikutusta akviferin veden laatuun tai muodostumiseen. Pohjavesialueen muodostumisalueen raja osoittaa alueen, jolla maakerrokset ovat hyvin vettä johtavia ja jolla maaperä mahdollistaa veden merkittävän imeytymisen pohjavedeksi. Muodostumisalueeseen kuuluvat lisäksi sellaiset pohjavesialueen osat, jotka lisäävät olennaisesti pohjavesimuodostuman pohjaveden määrää. Muodostumisalue on alue, jonka perusteella lasketaan arvio muodostuvan pohjaveden määrästä eli uusiutuvan pohjaveden määrä. Lisätietoa pohjavesien kartoituksesta ja luokituksesta: http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi/Vesiensuojelu/Pohjaveden_suojelu/Pohjavesialueet Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) lukuunottamatta pistemäisiä pohjavesialueita. Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Tietokanta on valmistunut v. 1996, jonka jälkeen siihen on tehty tarkastusten pohjalta päivityksiä. Syksystä 2024 alkaen muutokset päivittyvät aineistoon kerran viikossa, myös latauspaketteihin ja rajapintapalveluihin. Pohjavesialueaineiston INSPIRE-tietotuote päivitetään kahdesti vuodessa. Käyttötarkoitus: Pohjavesialueiden kartoituksen ja luokituksen lähtökohta on ollut vedenhankinnassa ja sen turvaamisessa. Tietoja voi hyödyntää myös maankäytön suunnittelussa sekä pohjaveden suojelutehtävissä. Lisäksi aineistoa voidaan hyödyntää EU:n vesipuitedirektiiviin liittyvissä tehtävissä. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Pohjavesialueet.pdf http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi_ja_meri/Vesien_ja_merensuojelu/Pohjaveden_suojelu/Pohjavesialueet/Pohjavesialueet(26765) Groundwater bodies The dataset includes those groundwater bodies, that are investigated and classified for the water supply purposes. The information can also be used to support land use planning and groundwater protection. The main aquifers were mapped and classified in the 1990’s into so called groundwater areas according to the needs of water supply management and protection requirements. The legislation on protecting groundwater was updated in February 2015 and groundwater dependant ecosystems (both terrestrial and surface water) were acknowledged. The digitized spatial dataset includes boundaries of groundwater areas, groundwater recharge areas and sub-areas as well as classifications and information about possible protection plans. As a rule, the groundwater areas are first outlined from the base maps in scale 1:20 000 and then digitized. For some parts of the northern Finland digitizing is done from the base maps in scale 1:50 000. The groundwater area's boundary determines the area which has an impact on the groundwater quality or production. The boundary of a groundwater recharge area determines the area having a good infiltration level with soil that has permeability similar to fine sand. The dataset includes also information on rock and moraine formations having a significant impact on the groundwater formation on the groundwater recharge areas. Estimates on the water yield of the aquifer are made based on the size of the groundwater recharge area. The area residing between the groundwater recharge area boundary and the groundwater area boundary is often called a groundwater area margin. INSPIRE compatible dataset has been published.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen lukuunottamatta pistemäisiä pohjavesialueita https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke, Lupa- ja valvontavirasto
Pohjavesialueet on rajattu 1 : 20 000-mittakaavaisille kartoille ja numeeristettu niiltä. Tietokanta on valmistunut v. 1996, jonka jälkeen siihen on tehty tarkastusten pohjalta päivityksiä. The groundwater bodies are outlined from the base maps having a scale 1:20 000 and then digitized from those maps. The database has been updated regularly after its' launching in 1996.
Maanalaisten johtojen kartta on 1:500 tai 1:2000 kartoitus- ja sijaintitarkkuusvaatimusten mukaan SFS 3161 standardin kuvausteknisiä ohjeita noudattaen laadittu, jatkuvasti ajantasalla pidettävä kuvaus eri johtolaitosten maanalaisista johdoista ja niihin liittyvistä maanpäällisistä ja maanalaisista rakenteista. Saatavissa WMS-palvelun kautta, vaatii sopimisen tiedon tuottajan kanssa.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(a) nojalla
Johtoreittien sijaintitieto perustuu maastokartoitukseen. Osa verkostojen tonttiliittymien ominaisuustiedoista tallennetaan suunnitelmista.
Helsingin seudun maanpeiteaineisto 2022 on pääkaupunkiseudun ja Kirkkonummen sekä Järvenpään maa-alueet kattava maanpeitteen luokitteluaineisto, joka pohjautuu väri-infraortoilmakuvatulkintaan ja kuntien omiin paikkatietoaineistoihin. Maanpeitteen luokitus jakaa alueen vettä läpäisemättömään pintaan, viherpintaan, avokallioon, paljaaseen maahan ja vesialueiksi. Helsingin seudun maanpeiteaineisto on tuotettu HSY:n johdolla yhdessä pääkaupunkiseudun kuntien kanssa kahden vuoden välein vuodesta 2014 alkaen. Aineistojen alueellinen kattavuus ja aineistojen tuotantomenetelmät on kuvattu tarkemmin toimituksen mukana olevissa vuosittaisissa loppuraporteissa. Aineisto on ETRS-GK25 –koordinaattijärjestelmässä (EPSG:3879) ja saatavissa sekä vektori- että rasteriformaatissa. Aineistoissa paljas maa ja muu vettä läpäisemätön pinta ovat ongelmallisia luokkia suhteessa toisiinsa (ks. menetelmäkuvaukset) ja niitä kannattaa käsitellä yhtenä luokkana. Helsingin seudun maanpeiteaineisto 2022:n esittämisen yhteydessä käytetään seuraavaa viittausta: Helsingin seudun maanpeiteaineisto © HSY ja alueen kunnat 2022; tausta-aineistot: © Maanmittauslaitos 2022, © Väylävirasto, Digiroad 2022 Vektoriaineistot on jaettu maanpeiteryhmittäin omiksi tasoikseen ja rasteriaineistot 2,5 km ruutuihin. Aineistot ovat tiedostokooltaan erittäin suuria, minkä vuoksi ne on jaettu kunnittain sekä formaateittain zippipaketeiksi. Lisätietoja aineistosta saa HSY:n verkkosivuilta osoitteesta: https://www.hsy.fi/ymparistotieto/avoindata/avoin-data---sivut/helsingin-seudun-maanpeiteaineisto/ Aineistot on mahdollista tilata myös osoitteesta sepe@hsy.fi. Aineistot toimitetaan käyttäjän määrittämältä alueelta. Aluerajauksen voi toimittaa HSY:lle paikkatietomuodossa (MapInfo tab tai shp). HSY:n avoimen datan karttapalvelun latauskorin kautta on mahdollista ladata maanpeiteaineisto pieneltä alueelta, mutta aineiston suuren koon vuoksi isommat alueet on kannattavaa tilata sähköpostitse pyytämällä.
Vuoden 2022 aineisto on ensimmäinen, joka on laadittu tekoälyä hyödyntäen. Vuosien 2020 ja 2018 aineistot on tuotettu keskenään täysin samalla menetelmällä. Lopputuotteissa on kuitenkin merkittäviä eroavaisuuksia, johtuen lähtöaineistona käytettyjen ortoilmakuvien kuvausajankohtien eroista. 2020 aineiston tuotannossa käytetty ortoilmakuva oli kuvattu myöhemmin kesällä, mikä aiheutti varjoja kuvaan ja näin ollen hankaloittaen kuvatulkintaa. Vuoden 2020 aineistossa ei ole tausta-aineistona käytetty Ruokaviraston peltolohkorekisteriä, mikä osaltaan selittää eroavaisuuden vuoden 2018 aineistoon myös. Vuodesta 2016 alkaen aineistot ovat rakenteeltaan yhteneväisiä keskenään. Vuoden 2014 aineistossa maanpeitteen luokittelu poikkeaa tuoreemmista aineistoista tiestön ja kasvillisuuden osalta. Luokittelumuutos on kuitenkin toteutettu siten, että uudemmat aineistot voidaan luokitella myös samalla tavalla kuin vuoden 2014 maanpeiteaineisto. Vuodesta 2016 alkaen aineistoista on saatavilla perustoimituksen lisäksi myös alueen viherpinta versiona, jossa tiestö ja rakennukset eivät sitä leikkaa, eli viherpinta on sellaisena kuin se on tulkittu ilmakuvalta NDVI:n sekä Lidar-aineistojen avulla.
Metsäkeskuksen metsävaratietoa on saatavissa kahdessa eri muodossa: hila-aineistona ja metsävarakuvioina. Metsävaratiedon keruu perustuu laserkeilaukseen, ilmakuvaukseen, referenssikoealojen mittaukseen sekä näiden aineistojen perusteella tehtävään puustotulkintaan. Kaukokartoitusperusteinen puustotulkintahila kattaa kaikki metsät vuoden 2013 inventoinnista lähtien, mutta kuvioittainen metsävaratieto tuotetaan ensisijaisesti yksityismetsille. Kuviotietoja voidaan prosessoida myös julkisyhteisöjen, kuten kuntien tai seurakuntien maille, jos ne ovat metsänomistajina Metsään.fi-palvelussa. Julkisyhteisöjen mailla ei tehdä kuitenkaan metsävaratiedon keruuseen liittyvää maastoinventointia. Vuosittain inventoidaan noin 10–12 aluetta eri puolilta Suomea, tavoitteen mukaisesti yhteensä noin 1,5 miljoonaa hehtaaria yksityismetsiä. Inventointikierto on tällöin kymmenen vuotta. Lisätietoa metsä- ja luontotiedon keruusta sekä laadusta. Metsävaratiedon keruu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedonkeruu Metsävaratiedon laatu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedon-laatu
Metsävarakuviot ovat peräisin Suomen metsäkeskuksen tietojärjestelmästä. Metsävaratietoa kerätään kaukokartoitukseen perustuvalla menetelmällä ja tietoa ajantasaistetaan Metsäkeskuksessa jatkuvasti.
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasemien laskennallisia ja mitattuja vuorokausiarvoja vuodesta 1844 alkaen. Laskennallisia arvoja ovat ilman lämpötilan vuorokausikeskiarvo ja sateen vuorokausikertymä. Mitattuja arvoja ovat ilman minimi- ja maksimilämpötila, maanpinnan minimilämpötila ja lumensyvyys. Ilman lämpötilan ääriarvot mitataan 06 ja 18 UTC ja maanpinnan minimilämpötila 06 UTC. Nämä kuvaavat ääriarvoja edellisen 12 tunnin (klo 18-06 ja 06-18 UTC) jakson ajalta.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Syken Avoin tieto -palvelu: Pohjavesialueet
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Jämsän kaupunki / Yhdyskuntatoimi / Kaavoitus- ja tonttituotanto
Valkeakosken WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Valkeakosken opaskartta (Opaskartta), Valkeakosken virastokartta (Virastokartta), Valkeakosken ajantasa-asemakaavakartta (Kaavayhdistelma), Valkeakosken asemakaavaindeksi (Asemakaavaindeksi), Valkeakosken ortokuva (Ortokuva) sekä Valkeakosken kantakartta ilman kiinteistötietoja (Kantakartta). Palvelu perustuu Valkeakosken kantakartta-, virastokartta-, opaskartta-, ortokuva-, ajantasa-asemakaava ja asemakaavaindeksi-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Valkeakosken kaupungin maa- ja mittaustoimi. Palvelun käyttö vaatii autentikoinnin eli tunnistautumisen käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Palvelu on viranomaiskäyttöön ilmaiseksi käytettävissä ja kaupalliseen käyttöön sopimuksen mukaan.
Uudenmaan ensimmäisessä vaihemaakuntakaavassa tarkastellaan toimintoja, joilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia ja jotka edellyttävät keskinäistä yhteensovittamista. Ympäristöministeriö vahvisti kaavan 22.6.2010. Kaava sai lainvoiman, kun korkein hallinto-oikeus hylkäsi 8.10.2012 viisi ministeriön vahvistamispäätöksestä tehtyä valitusta. Vaihekaava täydentää marraskuussa 2006 vahvistettua Uudenmaan maakuntakaavaa. Käsiteltäviä aiheita ovat jätehuollon pitkän aikavälin aluetarpeet, kiviaineshuolto, moottoriurheilu- ja ampumarata-alueet, liikenteen varikot ja terminaalit sekä laajat yhtenäiset metsätalousalueet. Myös hiljaisia alueita on tarkasteltu. Vaihemaakuntakaavasta tehtiin 17 valitusta, jotka ympäristöministeriö hylkäsi vahvistaessaan kaavan. Valitukset koskivat muun muassa jäte- ja energiahuollon alueita, merkittävien kiviainesvarantojen alueita sekä maa- ja metsätalousvaltaisia alueita ja viheryhteystarpeita. Vahvistamispäätöksessään ympäristöministeriö katsoi, että kyseiset kaavamerkinnät perustuvat riittäviin selvityksiin ja täyttävät maankäyttö- ja rakennuslaissa maakuntakaavalle asetetut sisältövaatimukset. Uudenmaan 1. vaihemaakuntakaavan merkinnät ovat kumottu kokonaisuudessaan myöhemmin vahvistettujen maakuntakaavojen myötä. Katso ajantasainen kaavatilanne Uudenmaan liiton kotisivuilta.
Maakuntakaava perustuu erilaisiin maakunnan alueella tehtyihin selvityksiin sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Lisäksi lähtöaineistoina on käytetty mm. Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa ja SYKE:n aineistoja. Lisätietoja kaavan teosta löytyy Uudenmaan liiton kotisivuilta (http://www.uudenmaanliitto.fi/suunnittelu_ja_rahoitus/maakuntakaava/1._vaihemaakuntakaava_ymparistohairioita_aiheuttavat_toiminnot).
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaavan - valtuustokausi 2021-2025 - aluerajaus ja osa-alueet
TIIVISTELMÄ Kartalla esitetään Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaavan - valtuustokausi 2021-2025 - aluerajaus ja osa-alueet. Valtuustokauden 2021-2025 vaiheyleiskaavatyön sisältö on johdettu kaupunkistrategian Hiilineutraaleja tekoja -otsikon alta. Strategiassa toimenpiteiksi on määritelty määrätietoinen luonnon monimuotoisuuden tilan parantaminen ja ilmastoriskeihin varautuminen. Yleiskaavatyön tavoitteena on, että Tampere kasvaa kestävästi ja laadukkaasti ja että kaupunkiympäristö muodostuu viihtyisäksi, houkuttelevaksi ja että lähiluonto tulee huomioiduksi. Vaiheyleiskaavaa laaditaan koko kantakaupunkiin erityisesti näiden kahden teeman osalta. Lisäksi vaiheyleiskaavassa suunnitellaan ja esitetään tavoitteet Lielahti-Hiedanrannan alueelle, Tesoman lähijuna-aseman ympäristöön, ydinkeskustaan ja Alasjärven itäpuolelle. Osa-alueilla tapahtuva ja ennakoitu maan-käytön muutos edellyttää strategista yleiskaavaa tarkempaa määrittelyä alueille sijoittuvien toimintojen ja liikkumisen kysymyksiin mutta myös kaupunkiympäristön laatuun liittyen. TIETOKENTÄT Alueen nimi: Kaavan aluerajaukselle "Kantakaupungin vaiheyleiskaava - valtuustokausi 2021-2025" ja Osa-alueelle Alasjärven itäpuoli, Keskusta, Lielahti-Hiedanranta tai Tesoma. Pinta-ala (ha): Aluerauksen tai osa-alueen pinta-ala hehtaareissa.
Julkisesti katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa.
Lappeenrannan ajantasa-asemakaava on yhdistelmä hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa.
käyttöehdot tuntemattomat. Aineistoa saa käyttää vain palvelun kautta. Karttapalveluun linkitys on sallittua. Muuhun käyttöön käytöstä tulee sopia kaupungin kanssa.
Numeerista ajantasa-asemakaavaa on ylläpidetty tietokannassa vektorimuodossa vuodesta 2008.
KUVAUS: Tampereen suunniteltujen uudisrakennusten suppeat rakennusrekisteritiedot. Rakennusluvassa myönnetty uudisrakennustoimenpide on olotilassa "suunniteltu", kunnes se joko raukeaa tai valmistuu eli otetaan käyttöön loppukatselmuksessa. KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: Päivittäin YLLÄPITOSOVELLUS: Tiedot haetaan Facta-kuntarekisteristä. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aineisto on pistemäistä. SAATAVUUS: AAineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta sekä katsottavissa Oskari-karttapalvelussa, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. JULKISUUS: Aineisto on julkinen. KENTÄT: * KG_KRAKENN = Kuntarekisterin tietokantatunniste (ID) * C_KIINTEISTOTUNNUS = Kiinteistötunnus * KC_RAKNRO = Kuntarekisterin muuttuva rakennusnumero * RAKENNUSTUNNUS = Kuntarekisterin muuttuva rakennustunnus * I_PYRAKNRO = Kuntarekisterin pysyvä rakennusnumero (pyraknro) * C_VTJ_PRT = Valtakunnallinen pysyvä rakennustunnus (VTJ-PRT) * C_RAKENNUSLUOKKA = Rakennusluokan koodi * C_SELITE = Rakennusluokan selite * I_KERROSALA = Kerrosala * I_KERRLKM = Kerrosten lukumäärä * C_HISSI = Hissi (rakennuksen varuste) * I_RAKTILAV = Tilavuus * C_LAMMTAPA = Pääasiallinen lämmitystapa * C_POLTAINE = Pääasiallinen lämmönlähde AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, rakennusvalvonta / paikkatietoyksikkö
Yleiskaavaindeksi sisältää lainvoiman saaneiden hyväksyttyjen yleis- ja osayleiskaavojen aluerajat. Aineisto sisältää linkin pdf:än, jossa on kaavakartta ja -määräykset. Lisätietoja Taipalsaaren yleiskaavoituksesta: https://www.taipalsaari.fi/fi/Palvelut/Asuminen-ja-rakentaminen/Kaavoitus-ja-maankaytto/Yleiskaavat
KUVAUS: Taso sisältää Tampereen Infra Oy:n toimipaikkojen sijainnit ja niiden käyttäjäryhmät kustannuspaikoittain. KATTAVUUS: Tampereen laajuinen aineisto PÄIVITYS: Aineisto on päivittyvä YLLÄPITOSOVELLUS: QGIS (postgreSQL-tietokanta) KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aineisto on pistemuotoista vektoriaineistoa SAATAVUUS: Aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Aineisto ei ole julkista. Näkyvyys on rajoitettu Tampereen Infran kustannuspaikoille TIETOSUOJA: Toimipisteiden sijainnit ovat Tampereen Infra Oy:n sisäistä tietoa AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen Infra Oy
INSPIRE - metatiedot WMS-palvelulle Lappeenrannan kaupungin WMS-palvelu
Lappeenrannan kaupunki, elinvoima ja kaupunkikehitys, maaomaisuuden hallinta