Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Routaeristeistä ilmoitetaan asennussyvyys, tyyppi, valmistaja, paksuus, suunnitteluvuosi ja -numero, routalevyn todennustapa, asennusvuosi, rataosa ja lisätiedot sekä sijaintitietona vaihde, ratanumero, sijaintiraide sekä alku- ja loppukm. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Opaskartta on 1:17500 ja 1:40 000 mittakaavassa ylläpidettävä, selkeäksi ja tarkoituksenmukaiseksi yleistetty karttatuote. Saatavissa painettuna ja sähköisissä muodoissa. Rauman karttapalvelun opaskartta kattaa koko Rauman kunnan alueen. Opaskartta tarjoaa mm. seuraavat tiedot: nimistön, kadut, tiet ja rautatieyhteydet, julkishallinnolliset rakennukset, kerros- ja rivitalot, teollisuusalueet, pientaloalueet, metsä- ja peltoalueet sekä kunnan rajat. Opaskartassa on myös esitetty kaupunginosien ja kaupunginosien alueiden nimet. Saatavissa WMS-palveluna.
Opaskarttaa on tuotettu säännöllisesti päivitettynä vuodesta 1991 alkaen.
Aineisto sisältää sijainti- ja perusominaisuustiedot Pirkanmaan maakuntamuseon/Tampereen museoiden esine-, kuva- ja kulttuuriympäristötietokannassa (Siiri) olevista kiinteistä muinaisjäännöksistä. Suurimmalle osalle kohteista on digitoitu aluerajaus, joka kuvaa muinaisjäännöksen likimääräistä laajuutta tämänhetkisen tutkimustiedon perusteella. Rajaus voi muuttua tutkimustiedon karttuessa tai maankäytön vaikutuksesta. Osa kohteista on merkitty pistemerkinnällä (symbolilla), joka yleensä osoittaa muinaisjäännöksen alustavasti arvioidun keskipisteen. Myös osa pienialaisista kohteista on merkitty symbolimerkinnällä. Kohteiden sijaintitarkkuus vaihtelee lähdeaineiston mukaan. Sijaintitarkkuuden keskiarvoksi arvioidaan noin +- 20 m. Kohderajaukset voivat poiketa jossain määrin Museoviraston muinaisjäännösrekisterin rajauksista, riippuen digitoinnin tarkkuudesta ja päivityksen ajankohdasta. Muinaisjäännöksen tarkkojen rajojen selvittäminen vaatii yleensä koekaivauksia tai muita inventointia tarkempia tutkimuksia. Kiinteään muinaisjäännökseen kuuluu lisäksi suoja-alue, jonka tarpeen ja laajuuden museoviranomainen määrittelee tapauskohtaisesti. Osa tietokannan kohderajauksista sisältää suoja-alueen. Lisätietoja kunkin kohteen ominaisuuksista, tutkimustilanteesta, rajausperusteista ja -tarkkuudesta sekä suoja-alueesta saa Pirkanmaan maakuntamuseolta.
Kohteiden sijaintitarkkuus vaihtelee lähdeaineiston mukaan. Primäärilähde: Siiri. Päivitys ja ylläpito: Siiri ja QGis.
Lahden kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, laserkeilausten, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Aineisto sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt ja tunnisteet, aluejaotukset, vesistöt, korkeustiedot, maa- ja kasvipeitteen, kiintopisteet sekä muut kohteet. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK26. Aineistoa ylläpidetään sähköisesti vektorimuodossa.
-- tähän täydennetään historia tiedot --
Varsinais-Suomen sairaaloiden saavutettavuus tieverkkoa pitkin. Varsinais-Suomen liiton keräämä vuonna 2012 ja osin 2013 keräämä ja osoitepaikantama, ja Varsinais-Suomen kuntien vuoden 2013 alussa tarkistama aineisto sairaaloista maakunnan alueelta. Sairaaloiden Varsinais-Suomen sairaaloiden saavutettavuus tieverkkoa pitkin. Varsinais-Suomen liiton keräämä vuonna 2012 ja osin 2013 keräämä ja osoitepaikantama, ja Varsinais-Suomen kuntien vuoden 2013 alussa tarkistama aineisto sairaaloista maakunnan alueelta. Sairaaloiden sijaintitiedot on johdettu Varsinais-Suomen liiton keräämästä ja Varsinais-Suomen kuntien tarkistamasta valikoitujen palveluiden aineistosta. Aineistolle luotiin saavutettavuusvyöhykeanalyysi digiroad 2011-aineistoa hyväksikäyttäen. Aineisto katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelussa https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Palvelujen sijaintitieto on määritelty katuosoitteiden mukaan. Osoitetietojen lähde on Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri. Sairaaloiden saavutettavuutta kuvataan viiden kilometrin välein tuotetuin saavutettavuusvyöhykkein.
Hangon kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu maastomittausten ja ilmakuvakartoitusten kautta. Kantakartta sisältää muun muassa kiinteistöt, rakennukset, korkeustiedot, liikenneväylät ja runkopisteet.
Alunperin kantakarttaa on ylläpidetty karttamuovilla, 90-luvun puolessa välissä aineisto muutettiin rasterimuotoon. Aineisto digitoitiin vektorimuotoon 2009.
Aineisto sisältää oikeusvaikutteiset ranta-osayleiskaavat ajantasakaava-muodossa ja Pohjaslahden kyläosayleiskaavan. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Yleiskaavaindeksi sisältää lainvoiman saaneiden hyväksyttyjen yleis- ja osayleiskaavojen aluerajat. Aineisto sisältää linkin pdf:än, jossa on kaavakartta ja -määräykset. Lisätietoja Taipalsaaren yleiskaavoituksesta: https://www.taipalsaari.fi/fi/Palvelut/Asuminen-ja-rakentaminen/Kaavoitus-ja-maankaytto/Yleiskaavat
Yleiskaavat on laadittu vektorimuodossa mittakaavaan 1: 10 000 -20 000. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan. Muuramen kunnan yleiskaavat on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista yleiskaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten yleiskaavojen pohjalta ja uudet yleiskaavat päivitetään siihen niiden valmistuttua. Aineisto on luotu vektorimuodossa Autocad dwg-formaatissa. Aineistoa voi tarkastella Kunnan karttapalvelussa kuvatasona sekä vektorimuotoisena yleiskaavojen kaavarajaukset -aineistona, joka sisältää linkit kaavamääräysliitteisiin. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK26 ja korkeusjärjestelmä N2000.
Yleiskaavat on laadittu vektorimuodossa mittakaavaan 1: 10 000 -20 000. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Oriveden WFS-palvelu on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot : ajantasakaava, rakennukset, rakennuskiellot, suunnittelutarvealueet ja yleiskaavat. WFS-palvelussa on saatavissa vain ajantasakaavan vektorimuotoinen osuus. Aineistoja hallinnoi Oriveden kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Tampereen kaupunki / Pirkanmaan maakuntamuseo
Muuramen kunta, Elinvoiman ja kestävän kasvun toimiala
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:10000. Opaskartassa kuvataan mm. nimistö, kadut, tiet ja rautatieyhteydet, julkiset rakennukset, kerrostaloalueet, pientaloalueet, teollisuusalueet, metsä- ja pelto-alueet sekä kunnan rajat. Aineistosta on ladattavissa omille karttatasoilleen mm. Suonenjoen kaupungin palveluita ja vapaat asuintontit. Aineisto on tuotettu AutoCAD dwg-formaatissa. Ylläpitokoordinaattijärjestelmä on ETRS-TM35FIN ja korkeusjärjestelmä N2000. Aineistotoimitukset tehdään ETRS-GK27-koordinaatistossa. Aineistoa päivitetään muutaman vuoden välein.
Opaskartta-aineiston tiedot on saatu ylläpidettävästä osoitetietokartasta sekä Suonenjoen kaupungin reittikartta- aineistoista. Ulkoilu- ja retkeilyreitit tulevat paikkatietopalvelimelta ja kaupungin aineistoista. Aineiston vanhimmat tiedot ovat vuodelta 2006.
Kokkolan WMS-palvelu (Tekla GIS WMS Server) on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): opaskartta (Opaskartta), ilmakuvayhdistelmä (Ilmakuva) ja kantakartta (Kantakartta). Palvelu perustuu Kokkolan opaskartta- ja ilmakuva-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Kokkolan kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Aineisto sisältää oikeusvaikutteiset ranta-osayleiskaavat ajantasakaava-muodossa ja keskustaajaman oikeusvaikutuksettoman osayleiskaavan rajauksen. Aineisto on tuotettu digitoimalla ArcGis-ohjelmalla. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Aineisto on tuotettu digitoimalla ArcGis-ohjelmalla. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Tampereen rakennukset, poistuneet, on Tampereen kattava tieto poistuneista rakennustunnuksista, sijaintikiinteistöistä, rakennusten sijainnista ja osoitteista ja omistajista. ......
Tiedot on konvertoitu Facta-kuntarekisteriin aiemmasta rakennusrekisteristä. Jatkuva ylläpito. Nykyinen aineisto on koostettu muovikartoilta digitoiden (viimeiset 1986) aiempaan numeeriseen rakennusrekisteriin (käyttöönotto 1985), josta päivitetty tieto konvertoitiin uuteen Facta-kuntarekisterijärjestelmään 2004. Aineiston ylläpito on jatkuvaa.
Joensuun kaupungin ja Kontiolahden kunnan sekä osittain Liperin ja Polvijärven kunnat sekä Outokummun kaupungin kattava seudullisen yleiskaavan kaavakartta. Yleiskaava on laadittu vuonna 2008. Kaavakartta on laadittu tarkkuudella 1:50 000.
Tuotettu kerran seudullisen yleiskaavan luomisen yhteydessä. Aineistoa ei päivitetä.
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio paikoista, jotka muita alueita todennäköisemmin ovat ruoppaustoiminnan kohteena lähellä sijaitsevien rantarakennusten, laivaväylien tai satamien vuoksi. Saadut tulokset on esitetty polygonimuodossa. Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä.
Ruoppausalueet on mallinnettu seuraavien kriteerien avulla: 1) lähellä rantarakennuksia sijaitsevat matalat, loivarinteiset ja pehmeäpohjaiset (suojaiset) alueet, 2) laivaväylien varrella sijaitsevat sellaiset alueet, joiden vallitseva syvyys on laivaväylän nimellissyvyyttä matalampi, sekä 3) venesatamien välittömässä läheisyydessä sijaitsevat alueet. Lopputulosta varten eri kategoriat on yhdistetty ja näin saatu rasteri (pikselikoko 25 m) käsitelty 3x3 majority -suodatuksella. Tämän jälkeen tulos on muutettu polygonitiedoksi ja pienet laikut (alle 0,5 ha) on poistettu aineistosta.
Valtakunnallisesti arvokkaat moreenimuodostumat
Paineet moreenimuodostumien taloudelliseen hyödyntämiseen ovat kasvamassa harjujen soravarojen vähetessä. Moreenimuodostumilla on kuitenkin taloudellisen merkityksen lisäksi myös muun muassa luonnon- ja maisemansuojelullista merkitystä. Valtakunnallisesti arvokkaat moreenimuodostumat -selvityksen mukaan Manner-Suomessa on yli 600 luonnonsuojelun ja maiseman kannalta valtakunnallisesti arvokasta moreenimuodostumaa, joista 23:lla on myös kansainvälistä arvoa. Selvitys hyödyttää maa-ainesten ottamisluvan hakijoita, joiden on maa-aineslupia hakiessaan esitettävä hankkeen ympäristövaikutuksia koskevat selvitykset. Se auttaa myös kuntia, joiden on lupia antaessaan varmistettava, ettei hankkeesta aiheudu laissa määriteltyjä vahingollisia ympäristövaikutuksia (Mäkinen ym. 2007). Selvityksen ovat tehneet Geologian tutkimuskeskus (GTK) ja Suomen ympäristökeskus (SYKE) ympäristöministeriön toimeksiannosta. Selvitykseen valituista 2 500 kohteesta tarkistettiin maastossa 1369 muodostumaa, joista 607 arvioitiin valtakunnallisesti arvokkaiksi. Valtakunnallisesti arvokkaiden kohteiden yhteispinta-ala on noin 57 300 hehtaaria, joka on noin 1,2 % Suomen moreenimuodostumien kokonaispinta-alasta. Moreenimuodostumat on tässä tutkimuksessa arvotettu niiden geologisten, maisemallisten ja biologisten ominaisuuksien perusteella. Arvotus on tehty koko maasta Ahvenanmaata, saaria ja luonnonsuojelualueita lukuun ottamatta. Selvitys palvelee ensisijaisesti maa-aineslain mukaista lupaharkintaa ja alueiden käytön suunnittelua. Moreenimuodostumat onkin selvityksessä arvotettu maa-aineslain ympäristökriteerien perusteella, joissa on otettu huomioon erityisesti geologiset, biologiset ja maisemalliset arvot. Selvitys ei ole suojeluohjelma, eikä sillä ole suoraan lakiin perustuvia oikeudellisia vaikutuksia. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Käyttötarkoitus: Selvitys palvelee ensisijaisesti maa-aineslain mukaista lupaharkintaa ja alueiden käytön suunnittelua. Lisätietoja: https://www.ymparisto.fi/fi/luonto-vesistot-ja-meri/luonnon-monimuotoisuus/geologinen-monimuotoisuus/geologisten-muodostumien-valtakunnalliset-inventoinnit
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: SYKE, GTK
Selvitykseen valituista 2500 kohteesta maastossa tarkistettiin 1369 muodostumaa. Kohteiden arvotus on tehty koko maasta Ahvenanmaata, saaria ja luonnonsuojelualueita lukuun ottamatta. Selvitys ei ole suojeluohjelma, eikä sillä ole suoraan lakiin perustuvia oikeudellisia vaikutuksia. Prosessointihistoria: Aineiston geometria luotu 1.3.2008. Arvokkaiden moreenimuodostumien nimet lisätty aineistoon 12.5.2015. Moreenimuodostumien kuvausdokumentit lisätty 13.3.2018.
Laitilan, Kustavin, Pyhärannan, Taivassalon ja Vehmaan asemakaavayhdistelmä
Aineisto on koostettu Laitilan, Kustavin, Pyhärannan, Taivassalon ja Vehmaan asemakaavoista. Sopiva tarkastelumittakaava vaihtelee alueittain.
Nimeä-EiMuutoksia 4.0 Kansainvälinen (CC BY-ND 4.0)
Kaavakartta-aineistot ovat ESRI-shapefile formaatissa. Kaavayhdistelmä koostuu suoraavista tasosta: vakka_suomi_kaava_indeksi, _tontti, _liikennealue, _viiva, _alueviiva ja _teksti. Indeksi-tasolle talletetaan vahvistetun kaava-alueen raja. Tietokantaan talletetaan ominaisuustietoina kaavaa ja sen laatimista koskevat tiedot. Indeksi-tason kohteet ovat täytteettömiä alueita, joilla on sininen reunaviiva. Kohteista on hyperlinkki kaavamääräyksiin. Tontti-tasolle talletetaan kaavan käyttötarkoitusalueet (alueiden käyttötarkoitus esim. asuinrakennusten kortteli). Tietokantaan talletetaan ominaisuustietoina tonttia koskevat tiedot. Liikennealueiden punaiset reunaviivat talletetaan liikennealue -tasolle. Kohteet on pääsääntöisesti tehty puskuroimalla tontti-tason kohteista. Reunuksen leveys on 1,5 metriä. Käyttötarkoitusalueiden sisälle jäävät kaavamerkinnät (esim. rakennuspaikat) talletetaan viiva-tasolle ja tekstit teksti-tasolle. Viiva-tasolla käytettävät kuvaustekniikat löytyvät 'viiva_uusi_vs_koodit'-tiedostosta. Teksti-tasolla käytetään eri kokoisia tekstejä. Tontin numero ja käyttötarkoitus (ja vaihtelevasti kerrosluku) tulevat suurimmalla tekstillä (tyyppi on 1). Katujen nimet ovat pääsääntöisesti tyyppiä 3. Muut tekstit ovat tyyppiä 2. Numeerinen kaavayhdistelmä voidaan esittää paikkatietojärjestelmissä maanmittauslaitoksen maastotietokannan ja kiinteistörekisterikartan päällä.
Syken Geologiset muodostumat WMS-katselupalvelu
Asemakaava Lounaistiedon karttapalvelussa
Laitilan, Kustavin, Pyhärannan, Taivassalon ja Vehmaan kunnat