Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Suojeltu rakennusperintö (Rakennusperintörekisteri)
Museoviraston tuottama rakennusperintöaineisto sisältää Asetuksella 480/85, Kirkkolailla (1054/1993), Lailla ortodoksisesta kirkosta (985/2006) sekä ns. Rautatiesopimuksella (1998) suojellut kohteet ja niihin kuuluvat rakennukset. Kirkkolailla ja Lailla ortodokisesta kirkosta suojelluista kohteista mukana ovat vain ennen vuotta 1917 rakennetut kirkkorakennukset, eivät mahdolliset muut rakennukset kuten tapulit tai hautakappelit. Aineistosta on luotu erilaisia tietotuotteita. Museoviraston internetsivuilta ladattavissa "Suunnittelijan" tai Inspire-aineistoissa ei ole mukana kohteita, jotka on suojeltu lailla rakennusperinnön suojelemisesta (tai vanhalla rakennussuojelulailla), koska ko. suojelutietojen ylläpito kuuluu ympäristöhallinnolle. Nämä kohteet on kuitenkin mukana aineistosta tehdyssä wms-rajapinnassa (ja mm. Paikkatietoikkunassa). Aineisto ei sisällä kaavoissa suojeltuja rakennuksia tai alueita. Kirkkolailla suojelluista kirkoista vastaava organisaatio on Kirkkohallitus. Lailla ortodoksisesta kirkosta suojelluista kirkoista vastaava organisaatio on Kirkollishallitus. Rakennukset on paikannettu pistemäisinä, mahdolliset suojelualueet polygoneina. Aineistoista on laadittu kolme eri laajuista tietotuotetta (Inspire, suunnittelijan aineisto ja tutkijan aineisto).
Rakennusperintöaineistoon on koottu aiemmin erillisinä aineistoina olleet kokonaisuudet. Nämä kokonaisuudet (esim. suojellut kirkot tai Rakennussuojelulailla suojellut rakennukset) on paikannettu eri aikoina. Kaikkien paikannus on tehty peruskartalle. Paikannuksen apuna on useimmissa tapauksissa ollut suojeluprosessiin liittyvät asiakirjat liitekarttoineen. 1.10.2008 alkaen aineisto päivittyy jatkuvasti.
Kotkan ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto sisältää maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Kartasto on tuotettu ilmakuvakartoitusten, maastomittausten, digitoinnin ja rakennusvalvonnan edellyttämien toimenpiteiden kautta. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa ja se sisältää mm. kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistön, vesistön sekä muita kohteita. Kartasto on ETRS-GK27FIN-koordinaattijärjestelmässä.
Aiemmin paperilla ja muoveilla ylläpidettyä kantakarttaa on alettu numeeristaa 1980 luvun lopussa MicroStation-alustalle kehitettyja ohjelmistoja käyttäen.
Itämeren rehevöitymis tila (HELCOM HEAT)
Karttataso kuvaa Itämeren rehevöitymis tilaa perustuen HELCOM HEAT luokittelutyökaluun. Interpoloitu kartta on tuotettu kolmessa vaiheessa: 1) Rannikkoalueen arviointiyksiöt ovat interpoloitu 2) Avomerialueet ovat interpoloitu ja 3) Rannikko- ja avomerialueet ovat yhdistetty käyttäen pehmennys (smooth) funktiota. Kartan tuottamiseen käytetty lähtöaineisto on vuosina 2003-2007 HELCOM jäsenmaiden keräämä monitorointidata. Luokitteluun käytetyt muuttujat ovat typen, fosforin ja klorofylli-a:n pitoisuus, veden näkösyvyys sekä pohjaeläinyhteisö. Tarkempaa tietoa arvioinnin tuottamisesta saa seuraavista lähteistä: http://www.helcom.fi/BSAP_assessment/eutro/HEAT/en_GB/status/ http://meeting.helcom.fi/c/document_library/get_file?p_l_id=79889&folderId=377779&name=DLFE-36818.pdf http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep122.pdf Data on ladattavissa HELCOM Map and Data Service:n kautta osoitteesta: http://maps.helcom.fi/website/mapservice/index.html.
Karttataso on tuotettu HELCOM-sihteeristön toimesta vuonna 2010 Itämeren tilaa kuvaavaan raporttiin.
Turun kaupunkiseudun työpaikkasaavutettavuus kävellen kevyen liikenteen verkkoa sekä tie- ja katuverkkoa pitkin. Saavutettavuus on laskettu eksponenttimuotoisena etäisyysfunktiona keskimääräisestä matkan pituudesta painotettuna työpaikkojen määrällä. Analyysi on tehty OpenStreetMap-tieverkkoa ja yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmän (YKR) vuoden 2011 ruutuaineistoa hyväksikäyttäen. Tieverkolle on määritelty väylätyyppikohtaiset nopeudet ja ruutuaineistosta on haettu työpaikkojen määrä.
Kantakartan rakennukset on luokiteltu rakennustyypeittäin kahdella ominaisuustiedolla: rakennus tai julkinen rakennus. Aineistosta puuttuvat ne rakennukset, joille ei ole määritelty pysyvää rakennustunnusta tai tunnus ei sijainniltaan osu rakennukseen. Rakennusten sijaintitieto on pääsääntöisesti maastossa mitattua tietoa. Vuodesta 2015 eteenpäin rakennuksen ominaisuustietoihin on annettu sijaintikatselmuksissa mitattu sokkelikorkeus. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto päivittyy kartta- ja rajapintapalveluihin kerran vuorokaudessa aineiston ylläpitojärjestelmästä. Aineisto on katseltavissa julkisesta Hyvinkään karttapalvelusta sekä avoimesti käytettävissä WMS-katselupalvelusta. Tasokoordinaatisto: ETRS-GK-25 Korkeusjärjestelmä: N2000
Aineisto päivittyy kartta- ja rajapintapalveluihin kerran vuorokaudessa aineiston ylläpitojärjestelmästä.
Aineisto ei ole mukana automaattisissa päivitysprosesseissa ja se saattaa sisältää vanhentunutta tietoa. TEN-luokka-karttataso on Väyläviraston Rataverkon verkkoselostusta varten julkaistu aineisto, jossa esitetään se, kuuluuko rataosa kattavalle rataverkolla vai ydinverkolle. Aineisto on visualisoitu sen mukaan kummalle TEN-luokalle rataosuus kuuluu. Aineisto kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineisto toimitetaan Väyläviraston paikkatietopalveluille, joka päivittää sen rajapintoihin.
Aineisto on tuotettu eri lähteiden perusteella vuonna 2003. Aineistossa kuvattu veneiden talvisäilytykseen soveltuvat telakat, niiden maaperä ja tietolähde.
Osoitetiedot kerätty Vene 2002 lehdestä ja verkkolähteistä.
Kannatin on ajojohtimen ylempi osajohdin, joka ripustimien välityksellä kannattaa ajolankaa. Kannattimesta ilmoitetaan sijainti, tyyppi, tunnus, nimi, omistaja, arvioitu käyttöönottopäivä, arvioitu käytöstäpoistopäivä ja ajolangan nimi. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Oulun kaupungin ilmanlaadun mittauspisteet
Oulun kaupungin ilmanlaadun mittauspisteiden sijainnit Ylläpidetään pistemäisinä karttakohteina paikkatietojärjestelmässä. Päivitys kerran vuodessa.
Yhtäjaksoista ilmanlaadun seurantaa on tehty vuoden 1979 alusta alkaen.
Ympäristön tilan seuranta (ympäristönseuranta)
Kotkan kaupunki, kaupunkisuunnittelun vastuualue
Oulun kaupunki, yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut / Maa ja mittaus