Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Porin kaupungin WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot opaskartta, ajantasa-asemakaava ja ilmakuva. Aineistoja hallinnoi Porin kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Radan kuormituskestävyys (Ratus): Kohteet vaihe 1 F < 1.5
Kohteen alustavan stabiliteettilaskelman mukainen kokonaisvarmuus sortumista vastaan sallitulla akselipainolla alle 1,5. Aineisto päivittyy tarvittaessa.
Tierekisteri on maantieasetuksen (1246/2009) edellyttämä Väyläviraston ylläpitämä rekisteri maanteistä. "Rekisteriin on merkittävä, onko maantie moottori- tai moottoriliikennetie taikka muu vain tietynlaista liikennettä varten tarkoitettu tie. Lisäksi rekisteriin on merkittävä tien liikenteellistä merkitystä kuvaava maantielain (503/2005) 4 §:ssä tarkoitettu luokitus. Rekisteriin on lisäksi merkittävä tien pituus kunnittain ja tien yleiseen liikenteeseen luovuttamispäivä sekä väyläomaisuuden hallinnan kannalta merkittävimmät tien tekniset ominaisuudet, varusteet ja laitteet." Tierekisteriin on vuodesta 1975 alkaen kerätty tiedot valtion hallinnoimista maanteistä. Vuodesta 1989 alkaen myös maanteiden ominaisuuksien historia on säilytetty ko. tietojen muuttuessa. Tierekisterin pääasiallinen käyttötarkoitus on tukea Väylävirastoa tienpidon suunnittelussa ja väyläomaisuuden hallinnassa (asset management). Tiedot paikannetaan tien keskilinjaa pitkin mitatun lineaarisen referenssijärjestelmän mukaisesti 1 metrin nimellistarkkuudella. Tämä Väyläviraston sisäinen Tieosoitejärjestelmä on 1990-luvulla yhdistetty Maanmittauslaitoksen tuottamaan tiekannan geometriaan, jonka jälkeen verkon topologista eheyttä on korjattu 2000-luvulla. Tämä mahdollistaa tierekisterin tietojen esittämisen ja jakelun piste- ja viivamaisina paikkatietokohteina sekä liikenneverkkona. Koska valtakunnallista ja seudullista merkitystä omaava tieverkko on tarkoitus pitää aukottomana myös kaupunkien alueella, sisältää tierekisterin osoitejärjestelmä lisäksi ns. yleisten teiden verkkoa täydentävät kadut (ja kevyen liikenteen väylät). Näin käsitellään myös erikoiskuljetusten vakiintuneet ajoreitit samoin kuin tärkeän viitoituskohteen nollapisteeseen johtavat ajoreitit. Tarkkuudeltaan aineisto täyttää yleispiirteisen suunnittelun tarpeet, mutta ei sovellu rakennussuunnitteluun tai navigointiin.
Tierekisteriin on vuodesta 1975 alkaen kerätty tiedot valtion hallinnoimista maanteistä. Vuodesta 1989 alkaen myös maanteiden ominaisuuksien historia on säilytetty ko. tietojen muuttuessa. Väyläviraston sisäinen Tieosoitejärjestelmä on 1990-luvulla yhdistetty Maanmittauslaitoksen tuottamaan tiekannan geometriaan, jonka jälkeen verkon topologista eheyttä on korjattu 2000-luvulla.
Aineisto sisältää laserkeilausaineistosta johdetun jaon metsäisiin, pensaikkoon ja avoimiin vyöhykkeisiin Suomessa. Metsät on lisäksi jaettu alaluokkiin latvuston korkeusvyöhykkeiden latvuspeittävyyden avulla. Aineisto perustuu MML:n laserkeilausaineistosta Sykessä laskettuihin kasvillisuuden rakenteellisuuden aineistoihin 8 metrin hilassa. Lopputuloksen metsäluokka määriteltiin ylhäältä alaspäin latvuskerroksittain sen mukaan, missä latvuskerroksessa peittävyys on vähintään 10 % (3 luokkaa). Pensaikkoon (tai taimikoiksi) luettiin em. metsänluokkien ulkopuoliset alueet, joissa kasvillisuuden latvuspeitto on yli 10 % välillä 0,5-2 m. Muut alueet ovat avoimia alueita. Luokitus kentässä Value, luokkien arvot omassa dokumentissaan https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/MetsaPensasAvoin.pdf. Rajoitteet aineiston käytössä: Tietotuote perustuu pistepilviin, jotka on keilattu pitkän ajan kuluessa; vanhimmat keilaukset ovat vuodelta 2008 eli nyt jo 14 vuotta vanhoja. Näin ollen aineisto on paikoitellen vanhentunutta eikä vastaa tilannetta maastossa. Lisätietoja kunkin alueen keilausvuodesta löytyy Maanmittauslaitoksen WWW-sivuilta https://hkp.maanmittauslaitos.fi/hkp/published/fi/4343c1b4-7d8f-4473-896a-70f930f36be1 Vasemman reunan karttatasovalikon kautta pääsee aiempiin keilausalueisiin. Lähtöaineiston laser-lähtöaineiston tiheys on ollut vähintään 0.5 pistettä/neliömetri (maksimissaan havaintoja on n. 4/m2), ja lopputuotteiden pikselikooksi valittiin 8 metriä. Aineistoa voi käyttää erilaissa selvityksissä, luontotyyppitarkasteluiden tausta-aineistona ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Lähtöaineistot on keilattu vuosina 2008 - 2019 usean eri toimijan toimesta, ja eroavuuksia on tuotantoalueiden välillä ja ne näkyvät myös aineistoissa. Aineisto jalostettiin Imagine- ja ArcGis-desktop (10.8.1)-ohjelmistoja käyttäen. Tiedot jaetaan GeoTIFF-muodossa 8 m:n resoluutiossa. Aineisto vietiin GeoTIFF formattiin käyttäen GDAL and LZW kompressointia. Sijainti hakemistossa ..\feokk\distribution\MetsaPensasAvoin
Kaava- ja tonttivaranto -seurantatilannekuva
TIIVISTELMÄ Tilannekuva seuraa rakentamisvarannon, eli kaava- ja tonttivarannon, määrää kantakaupungissa. Varannon sijoittuminen ennakoi osaltaan sitä, miten ja millä aikajänteellä eri alueet voivat tulevaisuudessa kasvaa ja kehittyä. Ensin rakentuu välittömästi käytettävissä oleva tonttivaranto, kun taas pitkän aikavälin yleiskaavavaranto voi alueesta riippuen toteutua vasta vuosikymmenten kuluessa. (Karttaselitteet välilehdeltä löytyy tarkentavaa tietoa tilannekuvasta). Tilannekuvassa on esitys sekä seuranta-alueiden tarkastelumittakaavassa että 250x250m ruudukkomittakaavassa - seuranta-alueet koostuvat yhdestä tai useammasta yleiskaavoituksen käyttötarkoitusalueesta ja ruudukko on jaotukseltaan yhtenevä SYKE:n YKR-ruudukon kanssa. Karttaselitteessä on tarkempia tietoja tilannekuvan tarkastelun avuksi. TIETOKENTÄT SEURANTA-ALUEILLA: Alueen nimi: Seuranta-alueen yksilöivä nimi Alueen käyttötarkoitus: Pääkäyttötarkoitus, mahdolliset arvot ovat keskustatoiminnot, asuminen tai työpaikat Rakennettu kokonaiskerrosala (k-m2): Seuranta-alueen rakennettu kokonaiskerrosala Seurantajaksolla rakentunut kerrosala (k-m2): Seuranta-alueelle 5 vuoden seurantajaksolla rakentunut kerrosala. Seuranta-jakson päättymisajankohta on tilannekuvan viimeisin päivitysajankohta. Yleiskaavavarannon kerrosala (k-m2): Yleiskaavarantojen yhteenlaskettu kerrosala Asemakaavavarannon kerrosala (k-m2): Asemakaavarantojen yhteenlaskettu kerrosala Tonttivarannon kerrosala (k-m2): Tonttivarantojen yhteenlaskettu kerrosala Päivittäjä: Tilannekuvan viimeksi päivittänyt taho Viimeksi päivitetty: Tilannekuvan viimeisin pävityspäivämäärä. TIETOKENTÄT RUUDUISSA: Rakennettu kokonaiskerrosala (k-m2): Ruudun rakennettu kokonaiskerrosala Seurantajaksolla rakentunut kerrosala (k-m2): Ruutuun 5 vuoden seurantajaksolla rakentunut kerrosala. Seuranta-jakson päättymisajankohta on tilannekuvan viimeisin päivitysajankohta. Tonttivarannon kerrosala (k-m2): Ruudun tonttivarantojen yhteenlaskettu kerrosala Päivittäjä: Tilannekuvan viimeksi päivittänyt taho Viimeksi päivitetty: Tilannekuvan viimeisin pävityspäivämäärä. VASTUUTAHO: Tampereen kaupunki, Yleiskaavoitus
Rajoitettu Tampereen Oskari-karttapalvelun sisäänkirjautuneiden käyttäjien käyttöön.
Aineiston tiedot perustuvat ajantasaisiin Tampereen kaupunkiympäristön palvelualueen varantotietoihin. Lähtöaineiston ylläpito on hajautettu eri yksiköihin, esim. yleiskaavoitus ylläpitää yleiskaavarantoja ja asemakaavoitus asemakaavavarantoja.
Satakunnan vaihemaakuntakaavassa 1 osoitetaan maakunnallisesti merkittävät tuulivoimatuotannon alueet sekä niihin liittyvä energiahuolto. Satakunnan tuulivoimatuotantoa käsittelevä vaihemaakuntakaava mahdollistaa tuulivoimatuotannon keskittämisen ja maakunnallisesti merkittävien alueiden suunnittelun. Kunnat laativat alueen yksityiskohtaisemman suunnitelman (yleiskaavoitus), jossa tuulivoimaloiden alue määritellään tarkemmin ja tutkitaan tuulivoimaloiden korkeus, lukumäärä ja sijoittaminen maastoon. Suunnittelutyön yhteydessä tehdään maisema- ja meluselvitykset, varjostusmallinnukset sekä arvioidaan tuulivoimatuotannon vaikutuksia tuulivoimaloiden tarkemman sijoittelun pohjalta. Lähes kaikilla Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1 tuulivoimaloiden alueilla on hanke vireillä. Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1 valmistelu aloitettiin vuonna 2010 Mannertuulialueet Satakunnassa -selvityksellä. Selvityksessä analysoitiin niitä alueita, jotka parhaiten soveltuvat tuulivoimatuotantoon laajoina, keskitettyinä kohteina. Varsinainen kaavaprosessi käynnistyi vuoden 2011 keväällä. Kaavan valmistelussa oli mukana kuntien yhdyshenkilöistä sekä eri alojen asiantuntijoista koostuva työryhmä.
Satakunnan maakuntavaltuusto hyväksyi 13. joulukuuta 2013 Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1, jonka ympäristöministeriö vahvisti 3.12.2014. Vahvistamispäätöksen yhteydessä ympäristöministeriö hylkäsi kaavasta tehdyt viisi valitusta. Vahvistamispäätöksestä tehtiin kaksi valitusta edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkein hallinto-oikeus on 6.5.2016 antanut päätöksen, jossa todetaan, ettei ympäristöministeriön päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ole perusteita.
KUVAUS: Yleisellä alueella oleva lumesta muotoiltu ja jäädytetty mäki. Talviliukumäet toteutetaan vuosittain lumitilanteen mukaan. KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: Aineiston ylläpito jatkuvaa YLLÄPITOSOVELLUS: Trimble Locus KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aineisto on pistemäistä. SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta sekä kaupungin datapalvelusta, ja katsottavissa Oskari-karttapalvelussa sekä kansallisessa Paikkatietoikkunassa, aineisto on tallennettu SQL-tietokantaan. JULKISUUS JATIETOSUOJA: Aineisto on julkinen. KENTÄT: • Viheralueen nimi ja tunnus: Viheralueen virallinen nimi (kaavassa tai yhdyskuntalautakunnan päätös) tai virallisluontoinen nimi (liikunta-alueilla liikunta-alueen nimi) sekä karttalehtinumero ja järjestysnumero esim. 1989-013 • Viheralueen käyttöluokka: Esim. yleiset viheralueet, suojaviheralueet • Kunnossapitäjä: Alueen kunnossapitäjä • Alueurakka-alue: Kunnossapidon urakka-alue, jonka alueella talviliukumäki on AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, viheralueet ja hulevedet -yksikkö
Nimeä-EiKaupallinen 4.0 Kansainvälinen (CC BY-NC 4.0)
Aineiston osoite ja tietosisältö muuttunut 11.3.2022.
Nurmijärven WMS-palvelu (Trimble Locus WMS Server) on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot: Nurmijärven opaskartta, Ilmakuva 2023, Nurmijärven ajantasa-asemakaava, Maastokartta ja Rakennuskiellot. Palvelu perustuu Nurmijärven ajantasa-asemakaava-, kantakartta-, rakennuskielto-, ilmakuva- ja opaskartta-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Nurmijärven kunta. Palvelu on vapaasti käytettävissä ja sen käyttö ei vaadi tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Porin alueella olevat kiinteistöt Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto saatavissa ETRS-TM35FIN(EPSG:3067) ja WGS84(EPSG:4326) -koordinaatistojärjestelmissä. Katseltavissa Porin kaupungin karttapalvelussa, saatavissa WFS-palvelusta.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2017 ilmakuvaus on suoritettu kesäkuun ensimmäisellä viikolla. Ilmakuvauksen suoritti Terratec As. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ortokuvat kattavat Kuopion keskustan, Maaningan, Käärmelahden, Muuruveden, Juankosken, sekä Säyneisten taajamat. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Kuvattu kesäkuun ensimmäisellä viikolla 2017
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Puustoisuusluokat
Talviliukumäet kaupungin dataportaalissa
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Lintuatlasten tavoitteena on selvittää Suomen pesimälintulajien nykyiset levinneisyydet sekä tutkia lajien levinneisyyksien muutoksia. 3. Lintuatlaksessa lintulajien esiintymistieto kerättiin Yhtenäiskoordinaatiston mukaisista 10x10 km2 ruuduista koko Suomesta vuosina 2006–2010. Lintuatlaskartoitus on osa luonnon monimuotoisuuden seurantaa. Hankkeessa kerättyä uusinta tietoa pesimälinnustosta voidaan yhdistää Suomessa aiemmin kerättyyn mittavaan lintutietoon sekä muuhun ympäristötietoon. Erityisen tärkeän vertailuaineiston tässä hankkeessa muodostavat Suomessa aiemmin toteutetut kaksi lintuatlasta (ensimmäinen atlas 1974–79; Hyytiä ym. 1983 ja toinen atlas 1986–89; Väisänen ym. 1998). Lintuatlashanke perustui laaja-alaiseen yhteistyöhön linnustonseurantaa ja lintututkimusta harjoittavien laitosten, järjestöjen, tutkijoiden sekä harrastajien kesken. Linnut ovat eräs maamme parhaiten tunnetuista ja tutkituista eliöryhmistä, joita koskeva tietomme on kansainvälistä huipputasoa. Suomessa on lintututkijoiden lisäksi laaja, asiantunteva ja hyvin organisoitunut lintuharrastajakunta. 3. Lintuatlaksen tulosjulkaisu ja alkuperäiset aineistot ovat ladattavissa Lajitietokeskuksen sivuilta: https://laji.fi/about/5651 Luonnontieteellinen keskusmuseo on julkaissut 3. lintuatlaksen tuloksista kootun tietotuotteen myös rajapintapalveluna. INSPIRE-tietotuotteessa lintuatlaksen pesimävarmuusluokista saatu tieto on yhdistetty osoittamaan pesimälintulajien levinneisyyttä Suomessa. Lajikohtaisiin levinneisyyskarttoihin on laskettu mukaan ne Yhtenäiskoordinaatiston ruudut, joissa lajin kohdalla toteutuu pesimävarmuusluokat 2 – Mahdollinen pesintä, 3 – Todennäköinen pesintä tai 4 – Varma pesintä. Lisätietoa pesimävarmuusluokista: https://lintuatlas.fi/indeksit/
Lintuatlakseen on pyritty saamaan mukaan mahdollisimman kattavasti kaikki vuosina 2006–2010 kerätty ja tavalla tai toisella lintujen pesintään liittyvä havainto- ja seurantatieto. Tietoa on saatu mm. seuraavista lähteistä: - Hatikan kautta lintuatlasjärjestelmään tallennettu tieto - paperisilla atlaslomakkeilla museolle lähetetty tieto - BirdLife ry:n Tiira-järjestelmästä on siirretty kaikki pesimisvarmuusindeksillä merkityt havainnot atlasjärjestelmään syksyllä 2010. Lisäksi jotkut atlasvastaavat ovat omatoimisesti siirtäneet Tiiran havaintoja atlasjärjestelmään - rengastustiedot on siirretty atlasjärjestelmään siltä osin kuin ne koskevat poikasrengastuksia tai pesivinä rengastettuja tai kontrolloituja emolintuja - museon petolintu- ja sääksirekisterissä olleet tiedot - WWF:n merikotkarekisterin tiedot - Metsähallituksen petolintuseurantojen tiedot (muutto- ja tunturihaukka, maakotka ja merikotka Lapin alueella) - museon linnustonseurannan laskenta-aineistot ja pesäkortit - Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen peltolintu-, vesilintu- ja riistakolmiolaskentojen tiedot - Harvinaisuushavainnoista atlakseen on kelpuutettu vain rariteettikomitean tai paikalliskomiteoiden hyväksymät havainnot
Pohjois-Tampereen osayleiskaavat ja rantayleiskaava
KUVAUS: Aineistosarja on yhdistelmä Pohjois-Tampereen rantayleiskaavan ja osayleiskaavojen aineistoista. Aineistosarja sisältää seuraavat kartat: Yleiskaavan käyttötarkoitusalueet Pohjois-Tampereella: Tämä tietokanta sisältää yleiskaavojen voimassa olevat aluevaraukset. Aluevarausmerkinnöillä osoitetaan alueen pääasiallinen käyttötarkoitus. Näille on myös oma metatietodokumentti: https://paikkatietohakemisto.fi/geonetwork/srv/eng/catalog.search#/metadata/2edbc884-8bae-448d-8b86-0070a96d2e91 Yleiskaavan maankäytön erityisominaisuus Pohjois-Tampereella: Yleiskaavan osa-alueiden erityisominaisuudet liittyvät luonnonympäristön, kulttuuriympäristön, maiseman sekä luonnonvarojen erityisiin arvoihin. Erityisominaisuuksia voivat olla myös osa-alueiden alueidenkäyttöä erityisesti rajoittavat ominaisuudet, kuten melu- tai vaara-alueet, suojavyöhykkeet tai puhdistettava maa-alue. Yleiskaavan rakennusmerkinnät Pohjois-Tampereella: Yleis- ja osayleiskaavoissa esitetyt maatilan talouskeskukset, asuinrakennukset, lomarakennukset, saunat ja uusien rakennuksien suositeltavat paikat. Yleiskaavan reittimerkintä Pohjois-Tampereella: Yleiskaavaan merkitty ulkoilu- tai kevyen liikenteen reitti. Sisältää myös aiemman "Yleiskaavan kehittämistavoiteviiva Pohjois-Tampereella"-kartan ja "Yleiskaavan johtomerkintä Pohjois-Tampereella kartan aineistot"-kartan aineistot. Yleiskaavan kehittämistavoitteet liittyvät yleiskaavan tarkoitukseen ja tavoitteisiin, suunnitteluperiaatteisiin ja alueidenkäytön periaateratkaisuihin. Kehittämistavoitteiksi voidaan nähdä esim. vaatimukset yhdyskuntarakenteen toimivuudesta, elinympäristön turvallisuudesta ja terveellisyydestä sekä virkistykseen soveltuvien alueiden riittävyydestä. Tässä tietokannassa kuvataan yleiskaavaan viivamerkinnällä kuvattuja kehittämistavoitteita, kuten meluntorjuntatarve, kevyen liikenteen yhteystarve, viheryhteystarve jne. Yleiskaavaan johtomerkinnällä ilmaistaan yleiskaavassa osoitettu johto tai linja (sähkölinja, sähkökaapeli, maakaasujohto jne.) Suojellut ja merkittävät kohteet Pohjois-Tampereella: Yleis- ja osayleiskaavoihin merkityt suojellut, suojeltavaksi tarkoitetut tai merkittävät rakennukset, rakennelmat, muinaisjäännökset, luonnonmuistomerkit, pihapiirit, kasvillisuuskohteet ym. Yleiskaavan muut kohdemerkinnät Pohjois-Tampereella: Ne Nurmin osayleiskaavan tarkistamisen (yk052) pistekaavamerkinnät, jotka eivät ole mukana "Yleiskaavan rakennusmerkinnät Pohjois-Tampereella"- eivätkä "Yleiskaavan suojellut ja merkittävät kohteet Pohjois-Tampereella"-tasoissa. KATTAVUUS: Pohjois-Tampere PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään, kun alueelle tehdään uusia rantayleiskaavoja tai osayleiskaavoja. YLLÄPITOSOVELLUS: Aineistoa ylläpidetään QGIS-sovelluksella PostgreSQL-tietokannassa ja julkaistaan Geoserver-ohjelmiston kautta Tampereen Oskari -karttapalveluun. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä, mutta esitetään Tampereen Oskari -karttapalvelussa ETRS89-TM35FIN (EPSG:3067) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Alue, viiva ja piste. SAATAVUUS: Aineisto on katseltavissa Tampereen Oskari -karttapalvelussa. Viralliset kaavat ovat pdf-muotoisia ja saatavissa kaupungin verkkosivulta. JULKISUUS: Aineisto on julkinen. TIETOSUOJA: Julkisessa aineistossa on huomioitu tietosuoja. KENTÄT riippuen hieman kartasta: Yleiskaavan nimi ja numero: Yleiskaava, jonka merkintä on kyseessä. Linkki kaavan nettisivulle: Yleiskaavan aineistoista pääosa löytyy kaavan WWW-sivuilta. Käyttötarkoitus: Alueiden käyttötarkoitukset on yleiskaavamerkinnöissä ryhmitelty 11 pääluokkaan, jotka ovat: A: Asuminen C: Keskustatoiminnot E: Erityisalueet L: Liikenne M: Maa- ja metsätalous P: Palvelut R: Loma-asuminen S: Suojelu T: Työ ja tuotanto V: Virkistys W: Vesialueet. kaytto_tark: Johtomerkinnän käyttötarkoitus. Kaavamääräysotsikko: Kaavamerkinnän kaavamääräyksen otsikko, jos merkinnällä on sellainen. Kaavamääräysteksti: Kaavamerkinnän kaavamääräysteksti, jos merkinnällä on sellainen. Kaavamääräyslinkki: Linkki kaavamääräykseen, jos merkinnällä on sellainen Kuulutuksen päivämäärä: Milloin kuulutettu kaava, johon merkintä sisältyy. Lainvoimapvm: Milloin kyseinen kaava saanut lainvoiman. Pinta-ala, m2: Pinta-ala, jota määräys koskee oikeusvaikutus: O = merkinnällä on oikeusvaikutus selite: Sanallinen selitys tyypille tai luokalle suojeluluokka: Suojeluluokka on kolmijakoinen: 1=suojeltu, 2=suojeltavaksi tarkoitettu, 3=merkittävä. mi_symbology: Merkinnän graafinen visualisointitapa. kaytto_tark, tyyppi, luokka, maarayskoodi... AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, yleiskaavoitus.
Maanomistuskartta tehty ja julkaistu vuonna 2020
Kanta-Hämeen maakuntakaava 2040 yhtenäisessä tietomallissa
Maakuntakaava on kartalla esitetty suunnitelma alueidenkäytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteista sekä maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisista alueista. Kanta-Hämeen maakuntakaava on yleispiirteinen suunnitelma alueiden käytöstä maakunnassa. Se on maankäyttöä koordinoiva ja erilaisia viranomaisten maankäyttösuunnitelmia yhteen sovittava suunnitelma. Maakuntakaavalla luodaan edellytykset hyvälle elinympäristölle, edistetään maakunnallisesti tarkoituksenmukaisen alue- ja yhdyskuntarakenteen kehittämistä, alueidenkäytön ekologista kestävyyttä, ympäristön ja talouden kannalta kestäviä liikenteen ja teknisen huollon järjestelyitä, vesi- ja maa-ainesvarojen kestävää käyttöä, maakunnan elinkeinoelämän toimintaedellytysten edistämistä, maiseman, luonnonarvojen ja kulttuuriperinnön vaalimista sekä virkistykseen soveltuvien alueiden riittävyyden turvaamista. Aineisto on visualisoitu HAME -tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin. Lisätietoa HAME-hankkeesta: http://www.syke.fi/hankkeet/hame
Maakuntavaltuusto päätti 23.11.2015 kokouksessaan käynnistää Kanta-Hämeen kokonaismaakuntakaavan uudistamisen ja maakuntakaavan 2040 laatimisen. Kaavan lähtökohtia käsiteltiin maakuntavaltuuston ja -hallituksen yhteisseminaarissa elokuussa 2015 ja edelleen maakuntahallituksen työseminaarissa syyskuussa 2015. Maakuntakaavan maankäyttövarausten pohjaksi laadittiin rakennetarkastelu, jonka maakuntavaltuusto hyväksyi toukokuussa 2015 käytettäväksi maakuntakaavan 2040 valmistelun lähtöaineistona. Maakuntahallitus hyväksyi joulukuussa 2017 maakunnan päivitetyn väestösuunnitteen 2017–2040 käytettäväksi maakuntakaavan kokonaisuudistuksen mitoituksen lähtökohtana. Maakuntakaavan valmisteluaineisto ja kaavaluonnos olivat lausunnoilla ja yleisölle nähtävillä keväällä 2017. Saatu palaute ja luonnosvaiheen jälkeen valmistuneet selvitykset on otettu huomioon kaavaehdotuksen valmistelussa. Kaavaehdotus oli viranomaislausunnoilla keväällä 2018. Maankäyttö- ja rakennuslain mukainen viranomaisneuvottelu järjestettiin 24.4.2018. Maakuntahallitus päätti 17.12.2018 asettaa maakuntakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Kaavaehdotus oli nähtävillä 14.1.-17.2.2019 ja saadut muistutukset on otettu huomioon ehdotuksen viimeistelyssä. Maakuntavaltuusto hyväksyi Maakuntakaavan 2040 27.5.2019. Maakuntakaava 2040 on kokonaismaakuntakaava, joka alueellisesti kattaa koko Kanta-Hämeen maakunnan. Sisällöllisesti maakuntakaava kattaa kaikki maankäyttömuodot. Maakuntakaava 2040 on 12.9.2019 kuulutettu tulemaan voimaan maankäyttö- ja rakennuslain 201 §:n mukaisesti ennen kuin se on saanut lainvoiman. Maakuntakaava 2040 on voimaan tullessaan kumonnut kaikki aiemmat Kanta-Hämeen maakuntakaavat: Vuonna 2006 vahvistetun kokonaismaakuntakaavan sekä 1. vaihemaakuntakaavan ja 2. vaihemaakuntakaavan. Lähtöaineistot ja taustaselvitykset löytyvät Hämeen liiton internet- sivuilta, www.hameenliitto.fi.
Porvoon kaupungin opaskartta on yleissilmäyskartta mittakaavassa 1:10 000. Kartassa kuvataan Porvoon kaupungin katuverkostoa, nimistöä, osoitteita, palvelukohteita sekä karkeasti maankäyttöä ja julkisia rakennuksia. Porvoon kaupunkimittaus ylläpitää opaskarttaa vektorimuotoisena jatkuvasti. Opaskartta kattaa Porvoon kaupungin keskeiset alueet sekä taajamat Kerkkoo, Epoo ja Hinthaara. Opaskarttaa on saatavissa painettuna opaskarttatuotteena, karttatulosteina ja digitaalisena aineistona. Painettu opaskartta toteutetaan noin neljän vuoden välein. Viimeisin painettu opaskartta on vuodelta 2014. Karttaa on saatavissa sekä suorana että taitettuna. Taitettu opaskartta on muovitaskussa, ja se sisältää kohde- ja katunimistöluettelon.
Porvoon kaupungin käyttöehdot. Julkaisu vaatii erillisen luvan.
-- tietoa aineiston historiasta, pakollinen tieto Inspire-metatiedoissa --
Aineisto on rasterikarttataso, joka on tuotettu lineaarisella regressiomallilla. Karttataso on tuotettu Turun alueelta ja Turun lisäksi edustettuna on jonkin verran lähikuntien alueita. Mallinnetun lämpötilan (Turku_keskilampotila…) sisältävän aineiston regressiomalli on kalibroitu Turun alueella siten, että selitettävänä muuttujana on ollut TURCLIM-havaintoverkoston (https://sites.utu.fi/turclim/) mittaama ilman lämpötila. Selittävinä muuttujina ovat toimineet vesialueisiin, suhteelliseen korkeuteen ja kaupunkimaiseen maankäyttöön liittyvät muuttujat, joista osa on Avoindata.fi -alustalla omina aineistoinaan. Kunkin tilanteen mallintamisessa on käytetty ao. tilanteeseen sopivinta selittävän muuttujan vyöhykekokoa, joka on määritelty muuttujakohtaisesti korrelaatioanalyysin ja subjektiivisen, aihepiiriin liittyvän teoriataustaan pohjautuvan harkinnan perusteella. Lämpötila-aineiston resoluutio on 100 m ja se kattaa maa-alueet.
Aineisto on tuotettu osana vuosina 2020-2023 käynnissä ollutta Suomen Akatemian Ilmastonmuutos ja terveys (CLIHE) -tutkimusohjelman rahoittamaa HERCULES -projektia/-konsortiota.
Satakunnan luonnonsuojeluselvitys 1995–98
Satakunnan luonnonsuojeluselvityksen 1995–1998 luontokartoitusaineistoa. Selvityksen on laatinut Satakuntaliiton toimeksiannosta Raimo Hakila. Luontokartoituksen tiedot perustuvat vuosina 1995–1998 tehtyihin maastoinventointeihin. Aineistoon liittyy kaksi osaraporttia; Hakila, R. (1997). Satakunnan luonnonsuojeluselvitys 1995–1998. Osaraportti I: Luonnontilan hallinnan opas. Satakuntaliitto 1997, sarja A:235 sekä Hakila, R. (2000), Satakunnan luonnonsuojeluselvitys 1995–1998. Osaraportti II: Luontokartoitusaineisto. Satakuntaliitto 2000, sarja A:249. Luonnonsuojeluselvityksen kohteet on digitoitu käsin piirretystä aineistosta ja se soveltuu maankäytön suunnitteluun ja luontotutkimukseen.
Nivalan ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään Microstation dgn sekä bdf-muodossa. Irrotettavissa AutoCAD dwg-muodossa. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on EUREF GK-25, korkeusjärjestelmä N60.
Ajantasa asemakaavayhdistelmä on laadittu omana työnä MicroStation StellaMap ohjelmistolla vuonna 2014. Pohjalla AirIx:n tekemä vuonna 2000 laatima asemaavayhdistelmä. Asemakaavayhdistelmää pidetään ajantasalla vuosittain. Kartta on nähtävissä myös kaupungin internetsivuilla osoitteessa http://nivala.karttatiimi.fi/
Ilmaston maantieteelliset ominaispiirteet
Verkkosivu: Aitolahti-Teisko rantayleiskaava
Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus / Finnish Museum of Natural History