Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Osa-alueiden pohjakartat - valtuustokausi 2021-2025
Pohjakartat osa-alueille: Lielahti-Hiedanranta, Tesoma, Keskusta ja Alasjärven itäpuoli POHJAKARTTOJEN AINEISTOJA Vesistö, liikenneverkkoa, nimistöä (vesistöt, kaupunginosat, teiden nimiä), rakennuksia, alueita (mm. korttelialueet)
Tampereen nopeusrajoitukset: tavoitetilanne
Tampereen kaupungin tavoitetilanteen nopeusrajoitusaineisto. (Aineisto käytetään mm. selvitysten lähtötietona) Aineiston päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24FIN. Selite: seq_id = juokseva järjestysnumero tavoite_rajoitus = voimassa oleva nopeusrajoitus (km/h) (jos rajoitusta ei määritelty arvona = -1 ) tavoite_rajoituksen_tyyppi = tieto onko nopeusrajoitus katu vai aluekohtainen muutos = edellisin nopeusrajoituksen muutosvuosi
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Aineisto sisältää harvinaisten ja uhanalaisten lajien sensitiivistä esiintymistietoa, jonka käsittelyssä ja esittämisessä tulee huolehtia, ettei näiden lajien suojelu vaarannu. Aineistosta on myös julkinen versio, josta on poistettu sensitiivisten lajien havainnot. Sensitiiviset lajit on määritelty Suomen Lajitietokeskuksen tekemien linjausten mukaisesti: https://laji.fi/about/709 Aineisto sisältää maastossa tehtyjä uhanalaisten tai muuten merkittävien eliölajien havaintoja. Karttakohteet on merkitty alueina tai pistehavaintoina havaitsijan harkinnan mukaan. Tietoja saadaan kaupungin omista selvityksistä, kansalaisjärjestöiltä, harrastajilta ym. ELY-keskuksen havainnot on merkitty vuoteen 2019 asti, viimeisimmät on saatavilla Laji.fi -palvelun kautta. Tämä aineisto ei sisällä havaintoja lahokaviosammalen esiintymisestä, vaan ne esitetään erillisessä aineistossa nimeltä Lahokaviosammalhavainnot. KATTAVUUS Kattaa kunnan alueen niiltä alueilta ja niiden lajien osalta, mistä havaintoja on saatu. Ei siis ole järjestelmällinen kartoitus minkään lajin osalta. PÄIVITYS Päivitetään aina kun uusia havaintoja tulee tietoon. Jos jo merkitystä havainnosta saadaan päivitetty tieto, se merkitään vanhan pisteen tietoihin ja siirretään vanhempi tieto huomautus -kenttään (ei siis lisätä kokonaan uutta havaintopistettä). Kaikki selvityksistä saatavat huomionarvoiset ja tarkat lajihavainnot pyritään merkitsemään Arvokkaat lajihavainnot -aineistoon, vaikka ne merkittäisiin johonkin toiseenkin aineistoon. Esim. pesintähavainnot: Jos lajihavainto on tehty pesältä, merkitään havainto sekä Arvokkaat lajihavainnot-aineistoon, että Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. Jos pesä on tyhjä, se merkitään vain Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA Erikseen piste- ja aluemuotoiset aineistot SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS Osittain salainen aineisto, sisältää salassa pidettäviä lajihavaintoja (Lajikoodistossa ONSALAINEN=T). Aineistosta olemassa myös julkinen versio, jossa salassa pidettävät lajitiedot sekä osa kentistä piilotettu. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät ID Havainnon tunnus, juokseva numerointi LAJIKOODI Yksilöllinen koodi jokaiselle lajille. Koodin avulla haetaan Eliölajikirjasto-aineistosta tietoja lajista. HAVAINTOPAIVAMAARA (havaintopv) Viimeisimmän havainnon päivämäärä mahdollisimman tarkkaan. Tähän merkitään aina viimeisin päivämäärä. Aiemmat päivämäärät siirretään kohtaan ”HUOMAUTUS” muotoon (xx.xx.xxxx). HAVAINNON_TEKIJA (hav_tekija) (ei julkinen) Havainnoitsijan nimi. ESIINTYMA P = pysyvä esiintymä. Laji esiintyy alueella jatkuvasti tai luontaisen muuttorytmin mukaan säännöllisesti S = satunnaishavainto. Havainto on tehty läpimuuttajasta tai harhautuneesta yksilöstä YKSILOMAARA (maara) Jos yksilömäärä ei ole tarkasti tiedossa, merkitään yksilömääräksi 0. Huomautus-kenttään voi merkitä lisätietoja yksilömäärästä. (Vanhoissa merkinnöissä saattaa olla eroja merkitsemistavassa.) HAVAINTOTAPA (hav_tapa) SN = suora näköhavainto SJ = suora jätöshavainto EJ = epäsuora jätöshavainto SP = suora pesähavainto EP = epäsuora pesähavainto SR = suora ruokailupaikka ER = epäsuora ruokailupaikka SK = suora kuulohavainto TODENNAKOISYYS (tod_nak) Esiintymän todennäköisyyttä arvioidaan sen mukaan, onko havaintoympäristö kyseiselle lajille sopiva elinympäristö. Pysyvän esiintymän todennäköisyys voi olla todennäköinen tai mahdollinen. 3 = todennäköinen havainto, 2 = mahdollinen 1 = epätodennäköinen 0 = mahdoton SIJAINTI Esiintymän sijainti on tarkka, kun havainnon koordinaatit ovat tiedossa tai jos kyseessä on selkeästi paikkaan sidottu kohde (kuten kasvit tai liito-oravan pesäkolo). Jos havainto ei ole kiinteästi sidottu paikkaan, havainnon sijainti määritetään todennäköiseksi. 2 = tarkka 1 = todennäköinen 0 = ei havaintoa VAIKUTUSALUE (vaik_alue) Lajihavainnon tarvitseman suojavyöhykkeen halkaisija, mikäli voidaan määrittää. TIETOLAHDE (ei julkinen) Selvityksen DONNA:n ID-nro. Kirjallisuusviite tai tiedon lähde (yhdistys, selvitys tai henkilö). HUOMAUTUS (ei julkinen) Lisätietoja, aiemmat havaintovuodet tms. MUUTOKSET (muutos) Jos kohteessa on tapahtunut muutoksia (esim. alue rakennettu tms.) kohdetta/tietoja ei poisteta vaan merkitään kohteen tietoihin että se on muuttunut, tuhoutunut, tms. MUUTOKSEN_VUOSILUKU (muutos_vl) Vuosiluku, jolloin edellisen kentän muutos on havaittu. Merkitään 0000, jos vuosi ei tiedossa. SEURAAVAT TIEDOT HAETAAN ELIÖLAJIKIRJASTO -AINEISTOSTA: SUOMI Lajin suomalainen nimi/nimet. TIETEELINEN_NIMI (tiet_nimi) Lajin tieteellinen nimi/nimet. ONSALAINEN (ei julkinen) T = true tai F = false. Määritetty Lajitietokeskuksen sensitiivisyyslinjausten mukaan. F-arvot saavat havainnot julkaistaan aineiston julkisessa versiossa. LAJITYYPPI Lajin eliöryhmä (ylätaso) Suomen lajitietokeskuksen Laji.fi -palvelun mukaisesti. UHANLAISUUS (uhanal) Lajin uhanalaisuus Suomessa Punaisen kirjan mukaisesti kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n luokittelua noudattaen: RE- Suomesta hävinneet CR – Äärimmäisen uhanalaiset EN – Erittäin uhanalaiset VU – Vaarantuneet NT – Silmälläpidettävät DD – Puutteellisesti tunnetut LC – Elinvoimaiset NA – Arviointiin soveltumattomat NE – Arvioimatta jätetyt UHANALAISUUS_VUOSI (uhanal_vuosi) Viimeisimmän uhanalaisuusarvioinnin vuosi, jolloin laji on ollut arvioinnissa mukana. STATUS Lajin hallinnollinen tai muuten erityinen asema: - Rauhoitettu -> Luonnonsuojelulain tai -asetuksen mukaan rauhoitettu eläin- tai kasvilaji. Rauhoitetun lajin tahallinen vahingoittaminen on kiellettyä -Erityisesti suojeltava -> Luonnonsuojelusetuksella voidaan säätää erityisesti suojeltavaksi lajiksi sellainen uhanalainen eliölaji, jonka häviämisuhka on ilmeinen. Erityisesti suojeltavan lajin säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. - EU:n luontodirektiivin II liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisen suojelutoimien alueita. - EU:n luontodirektiivin IV liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua. - EU:n lintudirektiivin I liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät, Suomessa esiintyvät lajit, joiden elinympäristöjä on suojeltava erityistoimin. - Kiireellisesti suojeltava -> Lajisuojelun alueellisen suunnittelun priorisoimiseksi uhanalaisista lajeista on valittu pikaisimpia suojelutoimia vaativat lajit omalle listalle ns. kiireellisesti suojeltaviksi lajeiksi (SYKE 2020). - Alueellisesti uhanalainen laji -> Alueellinen uhanalaisuusarviointi 2020 on tehty valtakunnallisessa arvioinnissa elinvoimaisiksi (LC) ja silmälläpidettäviksi (NT) luokitelluille sammal-, putkilokasvi-, sieni-, jäkälä-, perhos- ja lintulajeille. - Suomen kansainvälinen vastuulaji -> Vastuulajien luettelon on laatinut ympäristöministeriön uhanalaisten lajien seurantatyöryhmä vuonna 2001 - Pirkanmaan vastuulaji -> Selvityksessä Pirkanmaan uhanalaiset lajit ja luontotyypit (SYKE 2021) mainitut lajit, joiden säilymisen kannalta pirkanmaalaiset esiintymät ovat erityisen merkittäviä. - Tampereelle tärkeä laji -> Muut Tampereelle tärkeät lajit, mm. kulttuuri-, historia- tms syistä. LINKKI Osoitteesta pääsee kyseisen lajin lajikortille Laji.fi -palveluun.
Sisältää salattavia tietoja uhanalaisista lajeista.
Poijuhavaintoja Suomea ympäröiviltä merialueilta: pintalämpötila sekä aaltopoijuilta myös aaltohavainnot (merkitsevä aallonkorkeus, huipun periodi ja sitä vastaavat tulosuunta sekä suunnan hajonta)
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2006 ilmakuvaus on suoritettu 22.8.2006. Ilmakuvauksen suoritti Blomkartta Oy. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ortokuva kattaa Kuopion keskustasta osan. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Putkilokasvien esiintymistodennäköisyys Ormskärissä 2008
Aineisto kuvaa putkilokasvien esiintymistodennäköisyyttä Ormskärin ympäristössä Korppoossa.
Karttojen laatimisessa käytettiin hyväksi Metsähallituksen vedenalaisten videointien ja Alleco oy:n sukellusten tuomaa tietoa vesikasvien peittävyyksistä. Alkuperäinen 5 metrin resoluutiolla oleva rasteriaineisto muutettiin ESRI:n shp-tiedostoksi Turun yliopiston maantieteen laitoksella. Aineisto on toteutettu ympäristömuuttujien avulla laskemalla esiintymistodennäköisyys perustuen yleistettyihin lineaarisiin malleihin (R-ohjelman mgcv-menetelmällä).
Auringon säteilyenergia katoille Tampereella
KUVAUS: Tampereen kaupungin auringosta saatava säteilyenergia, aurinkoenergian tuotannolle sopivat sijainnit sekä sähkön- ja lämmön tuotantopotentiaali (MWh/vuosi) rakennuksittain. Aineisto koostuu kolmesta tasosta: 1) auringon säteilyenergia katoille, kWh/m2/vuosi (tiff), 2) aurinkoenergian tuotannolle sopiva ala katoilla 3) pinta-ala (m2) sekä aurinkolämmön ja sähkön tuotantopotentiaali (kWh/a) rakennuksittain. Aurinkoenergia-analyysissä selvitetyt aurinkoenergian tuotantopotentiaalit on laskettu olemassa olevien rakennusten kattopinnoilta. Menetelmä huomioi suoran säteilyn lisäksi diffuusin ja siroavan säteilyn, pilvisyyden, ilmankosteuden, lämpötilan, ympäristön varjostukset(puut, kasvillisuus, muut rakennukset) sekä katon omien rakenteiden varjostukset ja kattojen kaltevuudet. Aurinkoenergiapotentiaaliselvityksen aineisto tuotettiin jokaisesta saatavilla olleista rakennusten kattopinnoista yhden neliömetrin tarkkuudella. Käytetty lähdeaineisto on tuotettu alueellisesti vuosina 2008 - 2014, joten analyysi sisältää vähintään kaikki ennen vuotta 2008 rakennetut rakennukset. Kattopinta-alat on aurinkoenergian tuottavuutensa perusteella jaettu kolmeen luokkaan: hyvä (aurinkosäteily >900 kWh/m2/a), tyydyttävä (aurinkosäteily 750-900 kWh/m2/a) ja välttävä (aurinkosäteily <750kWh/m2/a). Sähkön vuosituoton potentiaalia laskettaessa on oletettu aurinkopaneelien hyötysuhteeksi 15 % ja niiden olevan asennettu katon suuntaisesti myös tasakatoilla. Aurinkolämmön hyötysuhteeksi on oletettu 40 %. Aurinkoenergian tuotantopotentiaalin selvittävässä menetelmässä käytettiin parhaita saatavilla olevia aineistoja: Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoja, Ilmatieteenlaitoksen säädata-aineistoja sekä kaupunkien ja kuntien rakennus- ja kiinteistörekisterin aineistoja. Laserkeilausaineiston tuottamisen jälkeen rakennetut rakennukset näkyvät tuotetuissa kartoissa rakennuspolygoneina, jotka sisältävät vain maanpinnan ja kasvillisuuden. Puuttuvat rakennukset tunnistaa kartasta vain ympäröivää rakennuskantaa merkittävästi huonommasta aurinkoenergiapotentiaalista. Huonompi potentiaali johtuu ympäröivän maaston, rakennusten ja kasvillisuuden aiheuttamista merkittävistä varjostumista. Aurinkoenergia-analyysi toteutettiin pahimman skenaarion menetelmällä, joka tuottaa kullekin kattopinnan pikselille vähimmäissäteilyarvon. Mikäli jollekin kattopinnan pinta-alayksikölle osuu useampi kuin 1 laserpiste, on analyysiin valittu näistä pisteistä pienimmän arvon saanut. Menetelmällä pystytään eliminoimaan mm. kattopinnan yläpuolelle sijoittuvat kasvillisuuspisteet, kuten kattojen ylle lankeavat puustot ja oksistot. Tarkastelussa jokaiselle rakennukselle laskettiin luotettavuusluku. Luotettavuusluku kertoo, montako laserkeilauspistettä kunkin rakennuksen kattopinnalla osuu ja kuinka raskaasti kattopintaa on jouduttu mallintamaan matemaattisin menetelmin, mikä tuottaa epävarmuutta aurinkoenergia-analyysiin. Luotettavuusluku ilmoitetaan laserkeilauspisteiden peittoalueen ja katon kokonaispinta-alan suhdelukuna. Luotettavuusluku ilmaistaan siten asteikolla 0…100%. Luotettavuusluvun lisäksi kullekin rakennukselle määritettiin soveltuvuusluku. Soveltuvuusluku kuvaa rakennuksen kattopinnan soveltuvuutta aurinkoenergian tuotantoon. Soveltuvuusluku ilmaisee aurinkoenergian tuotantoon soveltuvan kattopinta-alan katon kokonaispinta-alan suhteen. Tuotetun aurinkoenergia-analyysin perusteella selvitettiin kunkin kunnan jokaisen rakennuksen aurinkoenergian vuosi- ja kuukausitason tuotantopotentiaali (kWh/rakennus) eriteltynä aurinkosähköksi ja -lämmöksi. Aurinkoenergian tuotantopotentiaali on visualisoitu kahteen karttaan, aurinkoenergiakarttaan ja soveltuvuuskarttaan. Aurinkoenergiakartta sisältää tiedon kattopinnalla tulevan auringon määrästä kattopinta-alayksikköä kohden. Kartta sisältää legendan, jossa kullekin kattopinnan aurinkoenergian määrää kuvaavalle värisävylle on osoitettu vuosittaisen aurinkoenergian määrä, jonka yksikkö on kWh/a. Karttaa luetaan seuraavasti: mitä kirkkaampi väri (keltainen) kattopinnalla on, sitä enemmän aurinkoenergiaa kattopinnalla voi tuottaa. Tummempi väri (punainen) puolestaan indikoi aurinkoenergian tuotannolle epäsuotuisista varjostuksista tai muista tuotantoon vaikuttavista tekijöistä. KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS ja YLLÄPITOSOVELLUS: Kyseessä on kerta-aineisto. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aineistosta on sekä pistemuotoinen että aluemainen versio SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta ja kaupungin datapalvelussa, ja katsottavissa Oskari-karttapalvelussa. Aineisto on tallennettu PostgreSQL/PostGIS-tietokantaan JULKISUUS ja TIETOSUOJA: Aineisto on julkinen. KENTÄT: tunnari: Analyysissä käytetty sisäinen tunniste: M4211D4_1 kwh_vuosi: Aurinkoenergian tuotantopotentiaali vuodessa esim "67352.45880000001" kwh_vuosi_sahko: Aurinkosähkön tuotantopotentiaali (kWh/rakennus) esim. "10102.868820000002" kwh_vuosi_lampo: Aurinkolämmön tuotantopotentiaali (kWh/rakennus) esim. "26940.983520000005" soveltuvuus: Soveltuvuusluku kuvaa rakennuksen kattopinnan soveltuvuutta aurinkoenergian tuotantoon. Soveltuvuusluku ilmaisee aurinkoenergian tuotantoon soveltuvan kattopinta-alan ja katon kokonaispinta-alan suhteen. Arvona esimerkiksi "18/120.0" luotettavuus: Luotettavuusluku kertoo, montako laserkeilauspistettä kunkin rakennuksen kattopinnalla osuu ja kuinka raskaasti kattopintaa on jouduttu mallintamaan matemaattisin menetelmin, mikä tuottaa epävarmuutta aurinkoenergia-analyysiin. Luotettavuusluku ilmoitetaan laserkeilauspisteiden peittoalueen ja katon kokonaispinta-alan suhdelukuna. Luotettavuusluku ilmaistaan asteikolla 0…100% desimaalilukuna esim. "0.4666666666666667" piste_x: X-koordinaatipiste: "319440.5" piste_y: Y-koordinaattipiste: "6822004.5" kiinteisto: Kiinteistötunnus esim. "22836740002" rakennustu: Pysyvä rakennustunnus esim. "837-228-3674-2-4" pys_rak_nr: Pysyvä rakennusnumero esim. "24672" pys_rak__1: 1026406645 valmistumi: Rakennuksen valmistumisvuosi esim. "1977-01-01". AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Maankäytön suunnittelu sekä Ilmasto- ja ympäristöpolitiikka
Käytetty lähdeaineisto on tuotettu alueellisesti vuosina 2008 - 2014, joten analyysi sisältää vähintään kaikki ennen vuotta 2008 rakennetut rakennukset. Aineistoa ei päivitetä.
Kauhavan ajantasa-asemakaava Kortesjärvi
Kauhavan ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
käyttöehdot tuntemattomat Kaupungin sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
Kauhavan kaupungin ajantasa-asemakaava. Kortesjärven kaupunginosa.
Mänttä-Vilppulan kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt ja tunnisteet, vesistöt, korkeustiedot, maa- ja kasvipeitteen, runkopisteet sekä muut kohteet. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24 -koordinaatisto. Aineistoa ylläpidetään sähköisesti vektorimuodossa.
käyttöehdot tuntemattomat Kantakartta on maksullinen tuote. Viranomaiskäytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan
Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Kantakarttaa on alunperin ylläpidetty muoveilla. Vuonna 2010 suoritetun ilmakuvauksen pohjalta aineisto saatiin vektorimuotoon.
Rautalammin kunnan haja-asutusalueen osoitekartassa esitetään vahvistetut haja-asutusalueen tiennimet, osoitenumerot esitetään viitteellisinä. Taajaman osalta on esitetty tarkempi osoitekartta, jossa osoitenumerointi on tarkempi. Rautalammin kunnan haja-asutusalueen osoitekartan mittakaava on 1:60 000. Aineistoja ylläpidetään vektorimuodossa MapInfo TAB-formaatissa, ETRS-TM35FIN -koordinaatistossa. Osoitekarttoja päivitetään muutaman vuoden välein, viimeisin päivitys on vuodelta 2011. Osoitekartta on saatavissa myös painettuna karttana PDF-muodossa.
Aineiston historiatietoja ei ole kuvattu tarkemmin.
Merentutkimuksen maantieteelliset ominaispiirteet
Karttataso Oskari-karttapalvelussa, aluemainen aineisto
Tampereen rakennusten kattopintojen aurinkoenergian tuotantopotentiaali kaupungin dataportaalissa
Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Kauhavan kaupunki, Kaavoitus ja mittaustoimisto
Paimion ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Asemakaavaindeksi ja maankäyttöalueet ovat saatavilla avoimesta rajapinnasta.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(b) nojalla
Asemakaavayhdistelmä päivitetään aina kun uusi kaava tulee lainvoimaiseksi
Luonnonsuojelulain nojalla voidaan perustaa erityisiä maisemanhoitoalueita. Niiden avulla vaalitaan muun muassa luonnon- tai kulttuurimaisemaa sekä alueiden historiallisia ominaispiirteitä. Aineisto sisältää Ympäristöministeriön päätöksellä perustetut valtakunnalliset maisemanhoitoalueet, lisätietoja https://ym.fi/maisemanhoitoalueet . Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) Under the Nature Conservation Act, special landscape management areas may be established. They are used to preserve the natural or cultural landscape and the historical features of the areas. The dataset includes national landscape management areas established by a decision of the Ministry of the Environment, more information https://ym.fi/en/landscape-management-areas . This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Digitoitu kuvaruudulta. Sijainti \gis\data\luonto\Maisemanhoitoalueet.gdb
Virastokartta on asemakaavan pohjakartasta johdettu maastokartta, joka on laadittu 1:5 000 mittakaavaan ja sille määriteltyjä kuvausteknisiä ohjeita noudattaen. Karttaa pidetään jatkuvasti ajan tasalla, tietosisältönä on asemakaava-alueiden kiinteistöjaotus ja tonttien osoitenumerot. Lisäksi kartalla esitetään yleistetysti maankäyttöä. Aineisto on saatavissa WMS-palveluna.
Karttaa päivitetään jatkuvasti asemakaavan pohjakartan ajantasaistuksen, tonttijakojen laadinnan, kiinteistönmuodostuksen, rakentamisen ja osoitepäätösten yhteydessä.
Syken Avoin tieto -palvelu: Maisemanhoitoalueet