Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
FIN Aineiston tarkoituksena on: -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy uhanalaisia ja silmälläpidettäviä lajeja -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy hyviä elinvoimaisia niittyindikaattorilajeja (hyönteisten mesi- ja ravintokasveja) -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy suojelualueita -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua uhanalaisten lajien lisäksi -> Löytää herkät alueet ja paikallistaa vieraslajien uhka Tieto esitetään 1 kilometrin ruuduissa. Aineistosta on julkaistu kaksi erillistä versiota. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Avoin versio, jonka lajitietoa on karkeistettu mahdollisista herkistä lajeista johtuen. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) ja sitä saa käyttää lisenssiehtojen mukaisesti -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Alkuperäinen karkeistamaton versio. Tämä versio on vain viranomaiskäyttöön eikä kyseistä aineistoa saa jakaa Aineistosta on tehty tarkempi menetelmäkuvaus https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf sekä muuttujaseloste https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx ENG The purpose of the material is to: -Identify road and rail areas that have nearby observations of endangered and near threatened species -Identify road and rail areas with good meadow indicator plant species -Identify road and rail areas along which there are protected areas -Identify the road and rail areas along which there are observations of Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations -Identify the road and rail areas along which there are Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations in addition to sensitive species -> Finds sensitive areas and identify the overall threat of alien species The data is presented in 1-kilometer square grid cells. There are two separate versions of the data. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Open access version, in which its species-related parts have been simplified due to data restriction issues. The material belongs to Syke's open materials (CC BY 4.0) and may be used in accordance with the license terms. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Original version. This version is only for official use and the material in question may not be shared. A more precise description about the data procedures can be found from (In Finnish) https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf Furthermore, all the variables in the data are explained in this bilingual variable description https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx This dataset was updated with the newest species observations on 10/2023 and 11/2024 Process code for this can be found from https://github.com/PossibleSolutions/VierasVayla_SpeciesUpdate
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut koskee vain paikkatiedon avointa versiota.
Käyttörajoitettu versio sisältää lajitietokeskuksen sensitiivistä lajitietoa (viranomaiset.laji.fi) ja käyttö on rajoitettua. Älä jaa avoimesti. Lähde:Syke Includes sensitive species information (viranomaiset.laji.fi) and use is restricted. Do not share openly. Source: Syke
Public access to spatial data sets and services would adversely affect the protection of the environment to which such information relates, such as the location of rare species.
Hallinnolliset aluejaot (vektori) on Suomen kuntia, maakuntia, elinvoimakeskuksia ja valtakunnan rajaa kuvaava aineisto. Hallinnolliset aluejaot (vektori) -tuotteissa on kuntanumerot, kuntien nimet suomeksi ja ruotsiksi, kuntien rajat sekä alueet. Lisäksi mukana on vastaavat tiedot maakunnista, elinvoimakeskuksista ja valtakunnasta sekä kunnan pinta-alan erittely maa- ja vesi-pinta-alaan. Kunnan pinta-alaa ei ole XML/GML eikä GeoPackage-formaatissa. Kuntajakoaineistoa tuotetaan mittakaavoihin 1:10 000, 1:100 000, 1:250 000, 1:1 000 000 ja 1:4 500 000. Mittakaavan 1:10 000 aineistossa olevat tiedot on tuotettu kiinteistörekisteristä. Muissa mittakaavoissa olevat kuntien rajat on yleistetty kuhunkin mittakaavaan sopiviksi. Tuote on avointa aineistoa.
Mainitse Lisenssinantajan nimi (Maanmittauslaitos), aineiston nimi ja ajankohta, jolloin Maanmittauslaitos on luovuttanut aineiston (esimerkiksi: sisältää Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan 06/2014 aineistoa).
Hallinnolliset aluejaot (aikaisemmin Kuntajako) on koko Suomen kattava, kuntajakoa, maakuntia, elinvoimakeskuksia ja valtakunnan aluetta kuvaava Maanmittauslaitoksen tuottama aineisto. Kiinteistörekisteristä tuotetusta kuntajakoaineistosta on tuotettu yleistämätön Hallinnolliset aluejaot (vektori) 1:10 000-tuote. Pienimittakaavaiset tuotteet tehdään yleistämällä: 1:100 000-tuote yleistetään 1:10 000 aineistosta 1:250 000-tuote yleistetään 1:100 000 aineistosta 1:1 000 0000-tuote yleistetään 1:250 000 aineistosta 1:4 500 000-tuote yleistetään 1:1 000 000 aineistosta Näistä aineistoista tehdyt XML/GLM -formaatin tuotteet ovat INSPIRE:n hallinnolliset yksiköt -skeeman mukaisia. Kuntarajojen lähtöaineistona ovat kiinteistörekisterin kiinteistörajat, joita pidetään jatkuvasti ajan tasalla. Kuntarajoissa tapahtuneet muutokset siirretään kuntajakoaineistoon vuosittain kunkin vuoden alussa. Hallinnolliset aluejaot (vektori) tuotteissa on kuntien enklaavit mukana, mikäli ne sopivat tuotteen käyttömittakaavaan. Tuotteiden kuntajakoalueissa on tieto siitä, onko alue pääalue vai enklaavi. Kyseisen tiedon perusteella enklaavit ovat poistettavissa. Hallinnolliset aluejaot (vektori) tuote ei sisällä rantaviivoja vaan ne on hankittava erikseen jostain muusta vastaavan mittakaavaluokan aineistosta. Hallinnolliset aluejaot (vektori) (aikaisemmin Kuntajako) tuotteita on tehty XML/GLM -formaatissa vuodesta 2012 alkaen, muita formaatteja on tuotettu myöhemmin. Karttapaikan Lataa paikkatietoja -osiosta on saatavilla vuosiversiot kaikista tiedostoformaateista 2012 alkaen.
Metsähakkeen korjuupotentiaali 2026-2035
Metsähakkeen korjuupotentiaali kuvaa metsähakkeen raaka-aineiden teknis-taloudellista hankintamahdollisuutta. Raaka-aineina tässä aineistossa on huomioitu 1) harvennusten energiapuu sekä 2) uudistushakkuilta korjattavat hakkuutähteet eli latvusmassa ja kannot. Teknis-taloudellinen potentiaali tarkoittaa sitä osaa harvennusenergiapuusta, latvusmassasta ja kannoista, joka on erilaisten rajoitteiden aiheuttamien vähennysten jälkeen korjattavissa. Tällaisia rajoitteita ovat mm. korjuukohteen hehtaarikohtainen energiapuun vähimmäiskertymä, kasvupaikka ja talteensaantoaste. Tekninen potentiaali ei kuvaa metsähakkeen saatavuutta, joka riippuu mm. metsänomistajan myyntihalukkuudesta ja kilpailutilanteesta. Potentiaalit laskettiin MELA-ohjelmistolla (Siitonen ym. 1996, Hirvelä ym. 2017) perustuen VMI12:n koealatietoihin. Koealat on mitattu vuosina 2014–2018. MELA simuloi koealoille kestäviä ja toteuttamiskelpoisia käsittely-kehitysvaihtoehtoja ja valitsi sitten näistä ne, jotka toteuttivat annetut tavoitteet ja rajoitteet parhaiten. MELA-laskenta määritti puusta maksettujen hintojen ja korjuukustannusten perusteella myös sen, mikä osa kuitupuumittaisesta puusta ohjautui metsäteollisuuteen ja mikä energiapuuksi. Simulaatiot käsittivät sekä luonnonprosessit että metsäkäsittelytoimenpiteet. Kasvu ja luonnonpoistuma ennustettiin puutason tilastollisilla malleilla (mm. Hynynen ym. 2002) ja toimenpiteet perustuivat metsänhoitosuosituksiin (Äijälä ym. 2014, Koistinen ym. 2016). Laskennassa sovelletut yksikköhinnat ja -kustannukset perustuivat toteutuneeseen hintatasoon (http://www.luke.fi/MELA-metsalaskelmat). Potentiaalit kuvaavat suurinta puuntuotannollisesti kestävää hakkuumahdollisuutta. Suurimman ylläpidettävissä olevan aines- ja energiapuun hakkuukertymän mukainen laskelma määrittää hakkuiden ylärajan silloin, kun metsätalouden taloudellista ja puuntuotannollista kestävyyttä pidetään tavoiteltavana. Laskelman mukainen ainespuukertymän tilavuus vuonna 2026-2035 on 79 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Suurin jatkuvasti hakattavissa oleva taloudellinen ja puuntuotannollinen kestävyys ajatellaan toteutuvan, kun laskelmakausittaiset nettotulot ja aines- ja energiapuun kokonaishakkuukertymät pysyvät vähintään edellisen laskelmakauden tasolla, tukkipuukertymä säilyy koko laskelma-ajan vähintään ensimmäisen laskelmakauden tasolla, puuston tuottoarvo neljän prosentin korkokannalla laskettuna on laskelma-ajan lopussa vähintään alkuhetken tasolla ja kun nettotulojen nykyarvo maksimoituu em. rajoitteiden vallitessa neljän prosentin korkokannalla. Laskelmassa ei rajoiteta kasvun ja poistuman suhdetta, metsien ikäluokkarakennetta tai uudistushakkuiden määrää eikä puulajeittaista kestävyyttä edellytetä. Myöskään metsänomistajien myyntihalukkuutta ei ole huomioitu laskelmassa. Harvennusten energiapuusta osa on mittojensa puolesta materiaalikäyttöön sopivaa ns. kuitupuuta ja osa tätä pienempää eli ns. pienpuuta. Kuitupuun kuorellisena minimiläpimittana käytettiin männyllä 6,3 cm ja kuusella sekä lehtipuilla 6,5 cm. Kuituosan minimipituus oli 2,0 m. Harvennusten energiapuulle laskettiin kokonaispotentiaali sisältäen sekä kuitupuumittaisen että pienemmän puun ja vielä erikseen pienpuun potentiaali. Energiapuu voitiin korjata joko rankana tai kokopuuna. Hankintaketjun kuiva-ainetappioksi oletettiin 5 %. Latvusmassan ja kantojen potentiaalit laskettiin seuraavasti: Laskelmasta poimittiin avohakkuissa generoituvat latvusmassat ja kannot. Mukaan luettiin korjuuohjeiden mukaisesti vain kuivahkot kankaat ja niitä viljavammat kivennäismaat sekä vastaavat turvemaat (Koistinen ym. 2016). Latvus- ja kantobiomassa muunnettiin kiintotilavuudeksi jakamalla kunkin jakeen biomassa vastaavalla kuivatuoretiheydellä. Tästä vähennettiin ensin palstalle suositusten mukaan jätettävä osuus, joka oli latvusmassalla 30 % (Koistinen ym. 2016) ja kannoilla 16-18 % (Anttila ym. 2013). Tämän jälkeen oletettiin vielä kuiva-ainetappiot, jotka olivat latvusmassalle 20 % ja kannoille 5 %. Teknis-taloudelliset hankintapotentiaalit laskettiin ensin maakunnittain ja levitettiin tämän jälkeen puuntuotannon metsämaalle 1 km × 1 km:n hilaan painottaen monilähteisen valtakunnan metsien inventoinnin (MVMI) aineistoilla (Koljonen ym. 2017, Anttila ym. 2018). Potentiaalit on laskettu ajanjaksolle 2026-2035. Potentiaalien yksikkö on kiintokuutiometriä vuodessa. Viitteet Anttila P., Muinonen E. & Laitila J. 2013. Nostoalueen kannoista jää viidennes maahan. BioEnergia 3: 10–11. Anttila P., Nivala V., Salminen O., Hurskainen M., Kärki J., Lindroos T.J. & Asikainen A. 2018. Regional balance of forest chip supply and demand in Finland in 2030. Silva Fennica vol. 52 no. 2 article id 9902. 20 s. https://doi.org/10.14214/sf.9902 Hirvelä, H., Härkönen, K., Lempinen, R., Salminen, O. 2017. MELA2016 Reference Manual. Natural Resources Institute Finland (Luke). 547 s. Hynynen J, Ojansuu R, Hökkä H, Salminen H, Siipilehto J, Haapala P. 2002. Models for predicting the stand development – description of biological processes in MELA system. The Finnish Forest Research Institute Research Papers. 835. Koistinen A, Luiro J, Vanhatalo K. 2016. Metsänhoidon suositukset energiapuun korjuuseen, työopas. Tapion julkaisuja. Koljonen, T., Soimakallio, S., Asikainen, A., Lanki, T., Anttila, P., Hildén, M., Honkatukia, J., Karvosenoja, N., Lehtilä, A., Lehtonen, H., Lindroos, T.J., Regina, K., Salminen, O., Savolahti, M. & Siljander, R. 2017. Energia- ja ilmastostrategian vaikutusarviot: Yhteenvetoraportti. Publications of the Government´s analysis, assessment and research activities 21/2017. 106 s. Saatavissa: http://tietokayttoon.fi/julkaisu?pubid=16902. Siitonen M, Härkönen K, Hirvelä H, Jämsä J, Kilpeläinen H, Salminen O et al. 1996. MELA Handbook. 622. 951-40-1543-6. Äijälä O, Koistinen A, Sved J, Vanhatalo K, Väisänen P. 2014. Metsänhoidon suositukset. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion julkaisuja.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Maatalousmaalla sijaitseva maisemapiirre 2025
Ehdollisuus tarkoittaa perusvaatimuksia, joiden noudattaminen on viljelijätukien ehtona. Ehdollisuuden vaatimukset muodostavat perustason, joiden noudattamisesta et saa erikseen tukea. Tukia myönnetään vain toiminnasta, joka ylittää ehdollisuuden vaatimukset. Ehdollisuus koostuu viljelyyn liittyvistä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksista, lakisääteisistä hoitovaatimuksista ja sosiaalisesta ehdollisuudesta. Lakisääteiset hoitovaatimukset liittyvät ympäristöasioihin, kansanterveyteen eli elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen, kasvien terveyteen sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin. Kaikki ehdollisuuden vaatimukset kuvataan tässä oppaassa. Kun haet viljelijätukia, sitoudut noudattamaan ehdollisuuden vaatimuksia. Maisemapiirre voi olla puu, puuryhmä, siirtolohkare tai muu vastaava luonnonmuodostuma, joka on suojeltu sen kauneuden, harvinaisuuden, maisemallisen merkityksen, tieteellisen arvon tai muun vastaavan syyn vuoksi. Ehdollisuuden mukaiset maisemapiirteet ovat kohteita, jotka on suojeltu luonnonsuojelulain (9/2023) 95§:n perusteella ja sijaitsevat peruslohkon sisällä, peruslohkon pientareella tai toisiinsa rajoittuvien peruslohkojen välisellä alueella. Suojellut kohteet on aina säilytettävä, eikä niitä saa vahingoittaa tai poistaa. Jos suojeltu maisemapiirre on enintään 0,2 hehtaarin alalla, se voidaan sisällyttää mukaan peruslohkon pinta-alaan. Jos haluat suojellun kohteen mukaan tukikelpoiseen pinta-alaan, ilmoita kohteet Ruokaviraston lomakkeella 442 peltotukien haun yhteydessä. Maisemapiirteen ala tulee osaksi peruslohkon tukikelpoista alaa vasta ilmoituksen jättämistä seuraavana vuonna. Kuka tekee kohteiden suojelupäätökset? Jos suojeltava kohde sijaitsee yksityisen henkilön maalla, kohteen suojelupäätöksen tekee kunnan ympäristönsuojeluviranomainen. Kunta huolehtii tällöin myös kohteen merkitsemisestä maastoon. Yksityisen henkilön maalla suojelu tehdään vain maanomistajan hakemuksesta tai suostumuksesta. Kunta voi omistajan hakemuksesta tai ELY-keskuksen esityksestä lakkauttaa maisemapiirteen suojelemisen, jos maisemapiirteen suojelulle ei ole enää perusteita tai jos rauhoitus estää yleisen edun kannalta merkittävän hankkeen tai suunnitelman toteuttamisen. Hakemuksesta on hankittava ELY-keskuksen lausunto. Jos asia on tullut vireille ELY-keskuksen esityksestä, alueen omistajalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/tuet/maatalous/perusehdot/ehdollisuus/ehdollisuuden-opas/ehdollisuuden-opas-2025/
Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
EMODnet Seabed substrate 1:60 000 – Europe
The EMODnet (European Marine Observation and Data network) Geology project collects and harmonizes marine geological data from the European sea areas to support decision making and sustainable marine spatial planning. The partnership includes 39 marine organizations from 30 countries. The partners, mainly from the marine departments of the geological surveys of Europe (through the Association of European Geological Surveys-EuroGeoSurveys), have assembled marine geological information at various scales from all European sea areas (e.g. the White Sea, Baltic Sea, Barents Sea, the Iberian Coast, and the Mediterranean Sea within EU waters). This dataset includes EMODnet seabed substrate maps at a scale of 1:60 000 from the European marine areas. Traditionally, European countries have conducted their marine geological surveys according to their own national standards and classified substrates on the grounds of their national classification schemes. These national classifications are harmonised into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. Further information about the EMODnet Geology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/).
These national classifications are harmonised into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. The harmonised data has been assembled and in cases also generalised into the target scale. The restricted areas have been removed from the material. Further information about the EMODnet Geology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/). Copyright: European Community, represented by the European Commission. The holders of the intellectual property rights (IPR) to the data, which existed prior to the Contract being entered into, are the EMODNET-Geology partners.
Integrated biodiversity status assessment - seals 2018
This dataset represents the Integrated biodiversity status assessment for seals (grey seal, harbour seal and ringed seal). Status is shown in five categories based on the integrated assessment scores obtained in the tool. Biological quality ratios (BQR) above 0.6 correspond to good status. The status of the seals was assessed using four core indicators: population trends and abundance of seals, distribution of Baltic seals, nutritional status of seals, and reproductive status of seals. In the latter two only grey seals are considered for the 2018 State of the Baltic Sea report. The assessment is based on the one-out-all-out approach, i.e. the species reflecting the worst status in each assessment unit. This dataset displays the result of the integrated biodiversity status in HELCOM Assessment unit Scale 2 (Division of the Baltic Sea into 17 sub-basins). Attribute information: "HELCOM_ID" = ID of the HELCOM scale 2 assessment unit "level_2" = Name of the HELCOM scale 2 assessment unit "EcosystemC" = Ecosystem component analyzed "BQR" = Biological Quality Ratio "Conf" = Confidence of the assessment "Total_indi" = Number of indicators used "% of area assessed" = Share of the total assessed area "D1CX" = MSFD descriptor 1 criteria X "conf_D1CX" = Confidence for MSFD descriptor criteria X "Confidence" = Conifdence of the assessment ("high"/ "moderate"/ "low") "STATUS" = Status of the assessment (0-0.2 = not good (lowest score), 0.2-0.4 = not good (lower score), 0.4-0.6 = not good (low score), 0.6-0.8 = good (high score, 0.8-1.0 = good (highest score))
Data can be used freely given that the source (HELCOM) is cited.
Core indicators that were used to calculate the integrated biodiversity status assessment - Seals: - Population trends and abundance of seals - Assessed separately for grey seal, harbour seal and ringed seal. Population trends and abundance of seals Grey seal 2018 Population trends and abundance of seals Harbour seal 2018 Population trends and abundance of seals Ringed seal 2018 - Distribution of Baltic seals - Assessed separately for grey seal, harbour seal and ringed seal. Distribution of Baltic seals Grey seal 2018 Distribution of Baltic seals Harbour seal 2018 Distribution of Baltic seals Ringed seal 2018 - Nutritional status of seals - Available only for grey seal. Nutritional status of seals 2018 - Reproductive status of seals - Available only for grey seal. Reproductive status of seals 2018 Additional information in "State of the Baltic Sea report" and on the State of the Baltic Sea website
NLS-FI INSPIRE Download Service (WFS) for Buildings/Polygon
NLS-FI INSPIRE Download Service (WFS) for Buildings/Polygon is an INSPIRE compliant direct access Web Feature Service. It contains the following INSPIRE feature types: Building The service is based on the NLS-FI INSPIRE Buildings Theme Dataset. The dataset is administrated by the National Land Survey of Finland. The service contains all features from the dataset that are modelled as polygons.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0)
Korkeusmalli 10 m on koko Suomen kattava, maanpinnan korkeutta kuvaava malli, jonka ruutukoko on 10 m x 10 m ja korkeustiedon tarkkuus 1,4 metriä. Tuote on avointa aineistoa.
Korkeustieto on ilmaistu Ascii-versiossa metreinä (kolme desimaalia esim. 42.604) ja GeoTiff-versiossa float-arvoina metreinä (vain kolme ensimmäistä desimaalia merkitseviä). Molemmissa versioissa merenpinnan alapuoliset kohteet ovat negatiivisina arvoina. Korkeusmalli 10 m on johdettu Korkeusmalli 2 m:stä niiltä alueilta, joista 2 m:n mallia on tarjolla. Korkeusarvo on laskettu interpoloimalla (bilineaarinen) ruudukon sisään jääneistä korkeusmalli 2 m korkeusarvoista. Muilta alueilta Korkeusmalli 10 m on tuotettu Maastotietokannan määräaikaisen ajantasaistuksen yhteydessä tarkennetuista korkeuskäyristä, stereotyöasemalla digitoiduista maanpintapisteistä ja kaikista Maastotietokannan kohteista, joilla on myös z-koordinaatti. Näillä alueilla tuotteen korkeustarkkuus on keskimäärin 1,4 m (1,4 m 95 % tapauksista ja 2 m 99 % tapauksista). Korkeusmalli 2 m:n mallista johdetuilla alueilla korkeussijaintitarkkuus ja yksityiskohtaisuus ovat huomattavasti parempia.
Kasvulohkot ovat vuosikohtainen aineisto, joka sisältää vuosittaisella tukihakemuksilla olevat kasvulohkot. Kasvulohkolla tarkoitetaan yhteen peruslohkoon kuuluvaa yhtenäistä aluetta, jossa kasvatetaan yhtä kasvilajia, useamman kasvilajin seosta tai jota kesannoidaan tai joka on erityiskäytössä. Yhdellä peruslohkolla voi olla yksi tai useampia kasvulohkoja. Kasvulohko voi kuulua vain yhteen peruslohkoon. Kasvulohkojen rajat ja samalla niiden pinta-alat voivat vaihdella peruslohkon sisällä vuosittain. Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/viljelijat/oppaat/hakuoppaat/viljelijatukien-hakuopas/hakuopas-2021/koko_viljelijatukien_hakuopas_2021.pdf
EMODnet Seabed substrate 1:30 000 – Europe
The EMODnet (European Marine Observation and Data network) Geology project collects and harmonizes marine geological data from the European sea areas to support decision making and sustainable marine spatial planning. The partnership includes 39 marine organizations from 30 countries. The partners, mainly from the marine departments of the geological surveys of Europe (through the Association of European Geological Surveys-EuroGeoSurveys), have assembled marine geological information at various scales from all European sea areas (e.g. the White Sea, Baltic Sea, Barents Sea, the Iberian Coast, and the Mediterranean Sea within EU waters). This dataset includes EMODnet seabed substrate maps at a scale of 1:30 000 from the European marine areas. Traditionally, European countries have conducted their marine geological surveys according to their own national standards and classified substrates on the grounds of their national classification schemes. These national classifications are harmonised into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. Further information about the EMODnet Geology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/).
Syken Avoin tieto -palvelu: Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
Väylänvarsien vieraslajit WMS-katselupalvelu
Karttapaikan Lataa paikkatietoaineistoja -osio
Paikkatiedon tiedostopalvelu (OGC API Processes)
INSPIRE - metadata for WMS-service Seabed substrate
Paikkatiedon tiedostopalvelu (OGC API Processes) rajapintaosoite