Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
FIN Aineiston tarkoituksena on: -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy uhanalaisia ja silmälläpidettäviä lajeja -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy hyviä elinvoimaisia niittyindikaattorilajeja (hyönteisten mesi- ja ravintokasveja) -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy suojelualueita -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua uhanalaisten lajien lisäksi -> Löytää herkät alueet ja paikallistaa vieraslajien uhka Tieto esitetään 1 kilometrin ruuduissa. Aineistosta on julkaistu kaksi erillistä versiota. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Avoin versio, jonka lajitietoa on karkeistettu mahdollisista herkistä lajeista johtuen. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) ja sitä saa käyttää lisenssiehtojen mukaisesti -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Alkuperäinen karkeistamaton versio. Tämä versio on vain viranomaiskäyttöön eikä kyseistä aineistoa saa jakaa Aineistosta on tehty tarkempi menetelmäkuvaus https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf sekä muuttujaseloste https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx ENG The purpose of the material is to: -Identify road and rail areas that have nearby observations of endangered and near threatened species -Identify road and rail areas with good meadow indicator plant species -Identify road and rail areas along which there are protected areas -Identify the road and rail areas along which there are observations of Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations -Identify the road and rail areas along which there are Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations in addition to sensitive species -> Finds sensitive areas and identify the overall threat of alien species The data is presented in 1-kilometer square grid cells. There are two separate versions of the data. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Open access version, in which its species-related parts have been simplified due to data restriction issues. The material belongs to Syke's open materials (CC BY 4.0) and may be used in accordance with the license terms. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Original version. This version is only for official use and the material in question may not be shared. A more precise description about the data procedures can be found from (In Finnish) https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf Furthermore, all the variables in the data are explained in this bilingual variable description https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx This dataset was updated with the newest species observations on 10/2023 and 11/2024 Process code for this can be found from https://github.com/PossibleSolutions/VierasVayla_SpeciesUpdate
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut koskee vain paikkatiedon avointa versiota.
Käyttörajoitettu versio sisältää lajitietokeskuksen sensitiivistä lajitietoa (viranomaiset.laji.fi) ja käyttö on rajoitettua. Älä jaa avoimesti. Lähde:Syke Includes sensitive species information (viranomaiset.laji.fi) and use is restricted. Do not share openly. Source: Syke
Public access to spatial data sets and services would adversely affect the protection of the environment to which such information relates, such as the location of rare species.
Aineisto kuuluu EMODnet (European Marine Observation and Data network) Geology EU-hankkeessa tuotettuun Euroopan merialueet kattavaan merenpohjan aineistokokonaisuuteen. EMODnet Geology hankkeessa (http://www.emodnet-geology.eu/) kootaan ja harmonisoidaan geologista aineistoa Euroopan merialueilta päätöksenteon ja laajamittaisen aluesuunnittelun tueksi. EMODnet Geology hankkeessa on 36 partneria 30:sta Euroopan maasta. Aineisto Suomen merialueilta perustuu Geologian tutkimuskeskuksen Tiedonkeruu-ohjelmassa tuotettuun 1:20 000 merenpohjan geologiseen aineistoon. Aineisto on harmonisoitu viiteen FOLK:n maalajiluokkaan (savi + siltti (mud), hiekkaiset savet, saviset hiekat, karkearakeiset sedimentit; sekasedimentti) ja kallioon (http://tupa.gtk.fi/metaviite/seabed_substrate_250k_guidelines.pdf). Se kuvastaa maalajeja merenpohjan pinnasta 30 cm syvyydelle asti. GTK:n tuottama alkuperäinen aineisto on yleistetty 1:1 000 000 mittakaavaan. Aineistosta on poistettu 4 km2 pienemmät alueet.
Tässä esitetty pintamaalajiaineisto perustuu asiantuntijalähtöisesti merigeologisesta 1:20 000 aineistosta uudelleen luokiteltuun Folkin mukaiseen maalajiluokitukseen. Folkin maalajiluokittelu on raekokoon perustuva kansainvälisesti hyväksytty luokittelu. GTK:n tuottama alkuperäinen 1:20 000 aineisto on yleistetty 1:1 000 000 mittakaavaan. Aineistosta on poistettu 4 km2 pienemmät alueet. Lisätietoa prosessista on löydettävissä samanlaisen mutta eri mittakaavaisen prosessin EMODnet Geology WP3 -ohjeistuksesta (http://tupa.gtk.fi/metaviite/seabed_substrate_250k_guidelines.pdf)
Järvien vesikasvillisuusvyöhykkeet (koneoppimismenetelmällä ilmakuvatulkittu)
FIN Järvien vesikasvillisuusvyöhykettä kuvaava aineisto 1971 suomalaisesta järvivesimuodostumasta. Aineisto on polygonivektorimuodossa, jossa yksittäisen järven vesikasvivyöhyke esitetään moniosaisena polygonina. Vesikasvillisuusvyöhyke koostuu ilmakuvilta erottuvasta vedenpinnan yläpuolisesta (ilmaversoinen ja kelluslehtinen) ja aivan vedenpinnan tasolle yltävästä uposlehtisestä kasvillisuudesta. Vesikasvillisuusvyöhykkeen ja järven 0–3 metrin syvyysvyöhykkeen perusteella järville on laskettu kasvittumisaste-niminen tunnusluku, jota käytetään järvien ekologisen tilan arvioinnissa kuvaamaan rehevöitymisen aiheuttamaa kasvillisuuden runsastumista. Vesikasvillisuusvyöhyke on analysoitu Picterra-yrityksen koneoppimismalleilla Maanmittauslaitoksen hallinnoimista väri-infra- eli vääräväriortokuvista vuosilta 2012-2023. Vyöhykkeen analysointi on rajattu 1.7.–10.9. otettuihin ortokuviin. Lisäksi analysointi on rajattu seuraaviin vesienhoidon suunnittelun 3. suunnittelukaudella määritettyihin järvityyppeihin: • Pienet humusjärvet • Keskikokoiset humusjärvet • Runsashumuksiset järvet • Matalat humusjärvet • Matalat runsashumuksiset järvet Aineisto sisältää 698 järvivesimuodostumalta ilmakuvatulkinnan useammalta vuodelta. Havaittu kasvittumisaste on laskettu niille 977 järvivesimuodostumalle, joilta oli saatavissa tieto 0–3 metrin syvyysvyöhykkeestä. Aineistoon on jätetty järviä ilman syvyysaineistoa ja siten kasvittumisasteen laskentaa siinä tarkoituksessa, jotta aineistoa voidaan tarvittaessa hyödyntää muuhunkin kuin kasvittumisaste-muuttujaan perustuvaan tila-arviointiin. Aineistolle on tehty silmämääräinen tarkastus virheellisten havaintojen poistamiseksi. Aineisto voi silti sisältää väärintulkintoja. Kasvittumisasteen luontaisen vaihtelun mallintamisesta saadut tunnusluvut, kuten odotetut kasvittumisasteet ja kasvittumisasteeseen perustuva ekologinen tilaluokka, ovat ympäristöhallinnon asiantuntijoiden katseltavissa Pisara-järjestelmässä. Käyttötarkoitus: Ympäristöhallinnon tehtävien tueksi vesien tilan arviointiin. Järvien ekologisen tilan arviointia tekevät asiantuntijat käyttävät paikkatietoaineistoa ilmakuvatulkinnan laadun arvioimiseen yksittäisellä järvellä. Asiasanat: kaukokartoitus, ilmakuvat, vesikasvillisuus, seuranta, ekologinen tila Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Jarvien_vesikasvillisuusvyohykkeet.pdf https://vesi.fi/aineistopankki/koneoppimispohjaiseen-ilmakuvatulkintaan-perustuva-jarvien-vesikasvillisuuden-tilanarviointi/ ENG This data describes lake macrophyte zone on 1971 Finnish lake waterbodies. The spatial features are represented as multi-part polygons. The attributes are in Finnish. The zone represents emergent and floating-leaved vegetation plus submerged vegetation just above the surface of water. Together with lake bathymetric data, the percentage of vegetated littoral (PVL) was calculated. The PVL is applied in ecological status assessment. Lake macrophyte zone was detected from color-infrared aerial orthophotos administered by the National Land Survey of Finland. The detections were performed with the help of a custom machine learning model trained using Picterra. The detections were applied to orthophotos in 2012-2013 which were filmed between 1st of July and 10th of September. The detections were limited to humic and humic-rich lake waterbodies. There are detections from multiple years for 698 lake waterbodies. Observed PVL were calculated on 977 lake waterbodies which have bathymetric data to identify the 0 to 3 meters deep littoral zone. To potentially utilize the data for more than just the PVL-based approach, the data also have detections on waterbodies without bathymetric data and therefore observed PVL. A visual inspection of the data has been performed to remove erroneous detections. The data may still contain misinterpretations. Purpose of use: Support of environmental administration in ecological status assessment. More information: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Jarvien_vesikasvillisuusvyohykkeet.pdf https://vesi.fi/aineistopankki/koneoppimispohjaiseen-ilmakuvatulkintaan-perustuva-jarvien-vesikasvillisuuden-tilanarviointi/
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke, Pohjois-Savon ELY-keskus
Aineiston on tuottanut Pohjois-Savon ELY-keskus hankkeessa ”Koneoppimispohjaiseen ilmakuvatulkintaan perustuva järvien vesikasvillisuuden tilanarviointi (ILMAVERSO III)”. This data is produced by Centre for Economic Development, Transport and the Environment for North Savo.
Maatalousmaa vuonna 2021 aineisto kuvaa mahdollisimman kattavasti maankäytöltään maatalouteen kuuluvia alueita vuonna 2021, sisältäen sekä maataloustukia saavat alueet, että tukien ulkopuoliset alueet. Aineisto on koostettu käyttäen Ruokaviraston tuottamia perus- ja kasvulohkoaineistoja sekä Maanmittauslaitoksen tuottamaa maastotietokantaa. Peruslohkoaineisto on komission asetuksen 796/2004 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 20 artiklassa tarkoitettu viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä. Järjestelmää käytetään EU:n pinta-alaperusteisen maataloustuen hallinnoinnissa. Aineisto käsittää vuoden 2021 peruslohkojen tilanteen 31.12.2021. Kasvulohkolla tarkoitetaan yhteen peruslohkoon kuuluvaa yhtenäistä aluetta, jossa kasvatat yhtä kasvilajia, useamman kasvilajin seosta tai jota kesannoidaan tai joka on erityiskäytössä. Yhdellä peruslohkolla voi olla yksi tai useampia kasvulohkoja. Kasvulohko voi kuulua vain yhteen peruslohkoon. Kasvulohkojen rajat ja samalla niiden pinta-alat voivat vaihdella peruslohkon sisällä vuosittain. Peltolohkorekisteristä on aineistoon otettu mukaan ne lohkot joihin yhdistyy kasvulohkoista tieto viljellystä kasvista. Aineistosta on tiputettu pois ei-maatalousaluetta olevat lohkot, esimerkiksi metsäiset alueet. Maanmittauslaitoksen Maastotietokanta on koko Suomen kattava maastoa kuvaava aineisto ja se koostuu erilaisista kohderyhmistä. Maastotietokannan Maatalousmaa -aineisto sisältää Maastotietokannan pellot, ja puutarhat. Niityt ovat erillinen kohdeluokka. Mammuttiprojektia varten MTK kohdeluokat Maatalousmaa (pellot ja puutarhat) ja Niitty yhdistettiin yhdeksi aineistoksi. Kohdeluokat on poimittu vuoden 2021 Maastotietokannasta. Kohdeluokat ja niiden kuvaukset löytyvät: https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2018/03/Maastotietokohteet_0.pdf Peruslohkoaineistosta ja maastotietokannasta poimitut kohteet on yhdistetty siten, että maatalousmaa muodostetaan ensisijaisesti käyttämällä peruslohkoaineistosta poimittuja peruslohkoja. Tämän joukon ulkopuolelle jäävä maatalousmaa tulee maastotietokannasta. Aineistojen yhdistäminen on kuvattu tarkemmin tuotantokuvauksessa. https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/maatalousmaa2021.pdf https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Metatietokuvaus_peltolohkorekisteri.pdf Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke (perustuu Maanmittauslaitoksen ja Ruokaviraston aineistoihin)
Peruslohkoaineistosta ja maastotietokannasta poimitut kohteet on yhdistetty siten, että maatalousmaa muodostetaan ensisijaisesti käyttämällä peruslohkoaineistosta poimittuja peruslohkoja. Tämän joukon ulkopuolelle jäävä maatalousmaa tulee maastotietokannasta. Tietotuotteeseen voidaan kasvulohkoista peräisin olevien kasvikoodien avulla yhdistää ominaisuustietotaulu, joka sisältää yleisimmin käytetyt maataloutta sisältävät luokitukset (arvio maastotietokannan luokasta, kasvihuonekaasuinventaarion luokitus, Corine Land Cover, Luken maataloustilastoluokitus).
Potential cumulative impacts on benthic habitats
Potential cumulative impacts on benthic habitats is based on the same method than Baltic Sea Impact Index, but is focused on physical pressures and benthic habitats. The dataset was created based on separate analysis for potential cumulative impacts on only the benthic habitats, as these are particularly affected by physical pressures. In this case the evaluation was based on pressure layers representing physical loss and physical disturbance, combined with information on the distribution of eight broad benthic habitat types and five habitat-forming species (Furcellaria lumbricalis, Mytilus edulis, Fucus sp., Charophytes and Zostera marina). The potential cumulative impacts has been estimated based on currently best available data, but spatial and temporal gaps may occur in underlying datasets. Please scroll down to "Lineage" and visit State of the Baltic Sea website for more info.
Data can be used freely given that the source is cited.
The Baltic Sea Impact index (BSII) was first applied in the Initial HELCOM Holistic Assessment of Ecosystem Health (HELCOM 2010a), building on concepts described by Halpern et al. (2008). The concepts were subsequently developed further for the eastern parts of the North Sea by the HARMONY project (Andersen et al. 2013), which has developed a HARMONY Pressure & Impact Mapper software (Stock 2016). The "summing method" used in BSII gives an overview of the areas which can be expected to be under high impacts based on that there are several ecosystem components being impacted. Layers used in this assessment: Pressure layers - physical loss - physical disturbance Ecosystem components - Furcellaria lumbricalis - Mytilus edulis - Fucus sp. - Charophytes - Zostera marina - Eight broad benthic habitat types Potential cumulative impacts on benthic habitats has been calculated with a ArcGIS toolbox, developed at the HELCOM Secretariat, following the concepts described by Helpern et al. (2008). Additional info can be found here.
The map compiles seabed samples since 1985 onwards. The data includes geographic data and metadata related to each sample, mainly based on the data produced by the Geological Survey of Finland
Geological Survey of Finland's basic licence
Possible sampling sites will be selected based on the acoustic-seismic profile. Depending on the research purpose, samples are taken either with long sediment corer (e.g. vibrohammer cores, piston corer, gravity corer) or surface sediment corer (e.g. Gemax corer, Box corer, Van Veen Grab sampler, Oscorer). The piston corer -type sampler is used for taking the long sediment cores from soft substrates. For taking of the long sediment cores from hard substrates (such as till, sand or gravel), vibro hammer corer is used. Gemax corer (maximum sample length 0.5 m down from the seabed surface) is used for taking sediment cores from soft sediment bottom. It is used mainly for environmental studies, e.g. investigating the short-term changes in the nutrient and heavy metal loading. The principle of sampling is to recover undisturbed sediment sample from the seabed. Onboard research vessel the sediment core/sample material is described and photographed. The geological interpretation with possible drawings are added to the observation forms/sheets. In general, the subsamples are stored for laboratory examinations. The results of grain size analyses and geochemical analyses are stored in the Labtium laboratory database and in the GTK database.
Integrated biodiversity status assessment - benthic habitats 2018
This dataset represents the Integrated biodiversity status assessment for benthic habitats using the BEAT tool. Status is shown in five categories based on the integrated assessment scores obtained in the tool. Biological Quality Ratios (BQR) above 0.6 correspond to good status. The assessment in open sea areas was based on the core indicators ‘State of the soft-bottom macrofauna community’ and ‘Oxygen debt’. Coastal areas were assessed by national indicators, and may hence not be directly comparable with each other. This dataset displays the result of the integrated biodiverity status in HELCOM Assessment unit Scale 4 (Division of the Baltic Sea into 17 sub-basins and further division into coastal and off-shore areas and division of the coastal areas by WFD water types or water bodies). Attribute information: "BQR" = Biological Quality Ratio "Confidence" = Confidence of the assessment "HELCOM_ID" = id of the HELCOM assessment unit "country" = name of the country / opensea "level_2" = HELCOM sub-basins (name of the scale 2 assessment unit) "Name" = Name of the coastal assessment unit on scale 4 "AULEVEL" = scale of the assessment units "type_descr" = Name of the HELCOM scale 4 assessment unit "SAUID" = ID number for the spatial assessment unit "EcosystemC" = Ecosystem component assessed "Confiden_1" = Confidence of the assessment (0-1, higher values mean higher confidence) "Total_numb" = Number of indicators used in assessment "Area_km2" = Area of assessment unit (km2) "Confiden_1" = Confidence level of the assessment (scores < 0.5 = low, 0.5 - 0.75 = intermediate, > 0.75 = high) "STATUS" = Integrated status category (0-0.2 = not good (lowest score), 0.2-0.4 = not good (lower score), 0.4-0.6 = not good (low score), 0.6-0.8 = good (high score), 0.8-1.0 = good (highest score))
Data can be used freely given that the source (HELCOM) is cited.
For open sea areas, core indicators that were used to calculate the integrated biodiversity status assessment - benthic habitats: - State of the soft-bottom macrofauna community 2018 - Oxygen debt 2018 Coastal areas were assessed with national indicators and may not be directly comparable with each other. Additional information can be found in "State of the Baltic Sea report" and on the State of the Baltic Sea website
2016 all ship types AIS shipping density
This dataset represents the density of all IMO registered ships operating in the Baltic Sea. Density is defined as the number of ships crossing a 1 x 1km grid cell. It is based on HELCOM AIS (Automatic Identification System) data. The HELCOM AIS network hosts all the AIS signals received by the Baltic Sea States since 2005. The AIS Explorer allows to compare density maps of different ship types per month: http://maps.helcom.fi/website/AISexplorer/ The data was processed to produce density maps and traffic statistics. All scripts are available in GitHub: https://github.com/helcomsecretariat. The production of these maps have been carried out 2016-2017 through the HELCOM project on the assessment of maritime activities in the Baltic Sea. The underlying AIS data processing work has been co-financed by EU projects Baltic Scope (2015-2017 EASME/EMFF/2014/1.2.1.5) and Baltic Lines (2016-2019, Interreg Baltic Sea Region). In addition, the Ministry of the Environment of Finland supported the work with a special contribution in view of the use of the results in the HOLAS II process.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0) HELCOM data is free for public use, however HELCOM should always be cited as the data source.
The density map is based on a 1 x 1km grid from the European Environment Agency (EEA) and is following the INSPIRE geographical grid systems. The value of each cell represents the number of trips crossing it. A trip is a line depicting the movement of a ship between two ports, from outside the Baltic Sea or towards its exit. Those lines are made with AIS signals (points). To generate them, 339 areas around ports and 5 areas defining the borders of the Baltic Sea were used. The lines were overlaid on top of the grid to count the number of lines crossing each cell. This process is done per each month.
KUVAUS: Aineisto sisältää raitiotien katusuunnitelmien reitit Tampereen alueelta sekä linkkejä suunnitelmapiirustuksiin. KATTAVUUS: Kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään tarpeen mukaan (ylläpito jatkuvaa). YLLÄPITOSOVELLUS: PostgreSQL-tietokanta ja QGIS-ohjelmisto. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: vektori (viiva) SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS-rajapinnalta Tampereen kaupungin sisäiseen käyttöön. JULKISUUS: Kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Kuntatekniikan suunnittelu
Integrated biodiversity status assessment - pelagic habitats 2018
This dataset represents the Integrated biodiversity status assessment for pelagic habitats using the BEAT tool. Status is shown in five categories based on the integrated assessment scores obtained in the tool. Biological Quality Ratios (BQR) above 0.6 correspond to good status. Open sea areas were assessed based on the core indicators ‘Zooplankton mean size and total stock’ and ‘Chlorophyll-a’, as well as the pre-core indicator ‘Cyanobacterial bloom index’ . Coastal areas were assessed by national indicators. This dataset displays the result of the integrated biodiversity status in HELCOM Assessment unit Scale 4 (Division of the Baltic Sea into 17 sub-basins and further division into coastal and off-shore areas and division of the coastal areas by WFD water types or water bodies). Attribute information: "BQR" = Biological Quality Ratio "Confidence" = Confidence of the assessment "HELCOM_ID" = Code of the HELCOM assessment unit "Country" = Country of coastal assessment unit/ open sea "Level2" = HELCOM sub-basins (name of the scale 2 assessment unit) "Name" = Name of the HELCOM scale 4 assessment unit "Area_km2" = Area of assessment unit "AULEVEL" = scale of the assessment unit "HID" = assessment unit ID by country "SAUID" = ID number for the spatial assessment unit "EcosystemC" = Ecosystem component assessed "Confiden_1" = Confidence of the assessment (0-1, higher values mean higher confidence) "Total_numb" = Number of indicators used in assessment "STATUS" = Integrated status category (0-0.2 = not good (lowest score), 0.2-0.4 = not good (lower score), 0.4-0.6 = not good (low score), 0.6-0.8 = good (high score, 0.8-1.0 = good (highest score))
Core and pre-core indicators that were used to calculate the integrated biodiversity status assessment - pelagic habitats (open sea areas): - Zooplankton mean size and total stock (MSTS) 2018 - Cyanobacterial bloom index 2018 - Chlorophyll-a 2018 Coastal areas were assessed by national indicators. Additional information in "State of the Baltic Sea report" and on the State of the Baltic Sea website
Syken Avoin tieto -palvelu: Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
Väylänvarsien vieraslajit WMS-katselupalvelu
Syken Avoin tieto -palvelu: Maatalousmaa 2020
Tampereen kaupunki, Kuntatekniikan suunnittelu