Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
INSPIRE View Service (WMS) for Management Restriction Or Regulation Zone
FTIA INSPIRE View Service (WMS) for Management Restriction Or Regulation Zone is an INSPIRE compliant. It contains the following INSPIRE feature type: Management Restriction Or Regulation Zone. The service is based on the FTIA INSPIRE Management Restriction Or Regulation Zone Theme Dataset. The dataset is administrated by the Finnish Transport Infrastructure Agency.
Kohdeluokassa hallitaan tietoja Väyläviraston ja ELY-keskusten tekemistä palvelusopimuksista. Palvelusopimuksissa määritellään tienpitoon liittyvien tehtävien toteuttamista. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy päätöksissä ja sopimuksissa ja päivitetään niiden aiheuttaman tietotarpeen perusteella. Kohdeluokka on versioituva.
Satakunnan vaihemaakuntakaavassa 1 osoitetaan maakunnallisesti merkittävät tuulivoimatuotannon alueet sekä niihin liittyvä energiahuolto. Satakunnan tuulivoimatuotantoa käsittelevä vaihemaakuntakaava mahdollistaa tuulivoimatuotannon keskittämisen ja maakunnallisesti merkittävien alueiden suunnittelun. Kunnat laativat alueen yksityiskohtaisemman suunnitelman (yleiskaavoitus), jossa tuulivoimaloiden alue määritellään tarkemmin ja tutkitaan tuulivoimaloiden korkeus, lukumäärä ja sijoittaminen maastoon. Suunnittelutyön yhteydessä tehdään maisema- ja meluselvitykset, varjostusmallinnukset sekä arvioidaan tuulivoimatuotannon vaikutuksia tuulivoimaloiden tarkemman sijoittelun pohjalta. Lähes kaikilla Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1 tuulivoimaloiden alueilla on hanke vireillä. Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1 valmistelu aloitettiin vuonna 2010 Mannertuulialueet Satakunnassa -selvityksellä. Selvityksessä analysoitiin niitä alueita, jotka parhaiten soveltuvat tuulivoimatuotantoon laajoina, keskitettyinä kohteina. Varsinainen kaavaprosessi käynnistyi vuoden 2011 keväällä. Kaavan valmistelussa oli mukana kuntien yhdyshenkilöistä sekä eri alojen asiantuntijoista koostuva työryhmä.
Satakunnan maakuntavaltuusto hyväksyi 13. joulukuuta 2013 Satakunnan vaihemaakuntakaavan 1, jonka ympäristöministeriö vahvisti 3.12.2014. Vahvistamispäätöksen yhteydessä ympäristöministeriö hylkäsi kaavasta tehdyt viisi valitusta. Vahvistamispäätöksestä tehtiin kaksi valitusta edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkein hallinto-oikeus on 6.5.2016 antanut päätöksen, jossa todetaan, ettei ympäristöministeriön päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ole perusteita.
Kontiolahden kunnan ylläpitämä osoiteaineisto. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
Kontiolahden kunnan ylläpitämä osoiteaineisto. Kiinteistöjen osoitteet. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
Asemanseutuvyöhykkeet: Ympyräbuffereiden keskipisteet
Asemanseutujen ympyräbuffereiden keskipisteiden tuottaminen pohjautuu Elinvoimaiset Asemanseudut Helsingin seudulla ja Uudellamaalla – projektin (ELIAS) työpaketti 2:n lopputuotteeseen. ELIAS oli HSY:n, Uudenmaan liiton sekä Ympäristöministeriön kanssa yhteistyössä toteutettu projekti, minkä tavoitteina oli asemanseutuja koskevan tietopohjan parantaminen, asemanseutujen potentiaalin tehokkaampi hyödyntäminen sekä niiden toimivuuden ja houkuttelevuuden kehittäminen osana uudentyyppistä kaupunkikehitystä ja vähähiilistä yhteiskuntaa. ELIAS-projektin työpaketti 2 toteutettiin vuoden 2015 aikana. Asemanseutujen keskipisteet on sijoitettu Helsingin seudun juna- ja metroasemille ympyräbuffereiden lähtökohdaksi. Keskipiste on sijoitettu pääsääntöisesti laiturialueen keskelle ottaen huomioon kulkureitit laiturialueelle. Aineisto on pistemuotoinen SHAPE-paikkatietoaineisto, jonka koordinaatisto on ETRS-GK25 (EPSG 3879). ELIAS-projektin valmistumisen jälkeen aineistosta on poistettu seuraavien asemien keskipistettä kuvaavat sijainnit: Mankki, Luoma, Nuppulinna, Purola ja Siuntio. Aineistoon on lisätty Länsimetron jatkeen 5 aseman sijaintipisteet. Vehkalan ja Tolsan asemien keskipisteen sijaintia on tarkistettu. Aineisto löytyy osoitteesta: https://www.hsy.fi/avoindata/ sekä http://kartta.hsy.fi/. Lisätietoja antaa avoindata@hsy.fi.
ELIAS-projektin valmistumisen jälkeen aineistosta on poistettu seuraavien asemien keskipistettä kuvaavat sijainnit: Mankki, Luoma, Nuppulinna, Purola ja Siuntio. Aineistoon on lisätty Länsimetron jatkeen 5 aseman sijaintipisteet. Vehkalan ja Tolsan asemien keskipisteen sijaintia on tarkistettu.
Museotiet edustavat tieliikennehistorian kannalta tieverkkomme arvokkainta osaa. Museotiekohteet säilytetään sellaisina kuin ne museokohteeksi nimeämisen hetkellä ovat. Kohteisiin ei tehdä muutoksia, ellei liikenneturvallisuus tai kohteen säilyminen sitä erityisesti vaadi. Museokohteiden kokoelmaa kehitetään tienpitäjän määrittelemien periaatteiden ja kriteerien mukaan. Museotiet ja -sillat ovat tienpitäjän nimeämiä, kukin kohde nimetään/on nimetty erikseen. Aloite nimeämisestä voi tulla ulkopuoliselta taholta tai tienpitäjän oman selvitystyön tuloksena. Nimeämisiä tehtiin runsaasti v. 1982, jolloin kohdevalinnalla oli tietyt kriteerit (kulttuurihistoriallinen, maisemallinen, matkailullinen arvo). Tievelhon operaattori vastaa tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka ei ole versioituva. Tieto kattaa tiet ja kadut.
Palvelutason mittaus pituusprofiili 100m
Muuttujat kuvaavat päällysteen pituus- ja poikkiprofiilista laskettujen tietojen avulla päällysteen ominaisuusia. Käytetään päällystyskohteiden ohjelmointiin ja kuntotilan seurantaan. Kaikki maantiet mitataan, ei käpyjä. Mittauskierto vaihtelee pk-luokan mukaan, vilkkaat vuosittain, muut noin 2-4 vuoden kierrolla, vuosittain kevät ja kesämittaukset. Vuosittain karkeasti 40 tkm mittauksia. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa päällysteyt tiet. Kaistat on visualisoitu Ura maksimi (skanneri) -arvon mukaan erillään toisistaan päällekkäisyyden välttämiseksi, mutta sijainnit eivät vastaa kaistojen todellista sijaintia tai suhdetta toisiinsa. Kuntoluokittelu on suuntaa-antava, eikä joka kohdassa täysin vastaa käytössä olevaa kuntoluokittelua.
Kontiolahden kantakartan alueella olevat rakennukset. Aineisto perustuu ilmakuvauksiin ja maastokartoituksiin. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti.
Aineisto perustuu ilmakuvauksiin ja maastokartoituksiin. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Ylöjärven WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Opaskartat, osoitteet, kantakartta, opaskartta, rakennukset Palvelu perustuu opaskarttoja, osoitteita, kantakarttaa ja rakennuksia sisältävään aineistoon. Aineistoja hallinnoi Ylöjärven kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Turun WFS-palvelu on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi):Turun seudun opaskartta (Opaskartta), Turun ajantasakaava (Turun asemakaava), Kantakartta (Turun kantakartta). Palvelu perustuu Turun kaupungin aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Turun Kaupunkiympäristötoimiala. Palvelun käyttö on maksutonta ja ei vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Pirkanmaan arvokkaiden kallioalueiden nykytilan selvitys -aineisto 2015
Pirkanmaan arvokkaiden kallioalueiden nykytilan selvitys tehtiin vuonna 2015 osana pohjavesien suojelun ja kiviaineshuollon yhteensovittamishanketta (POSKI). Aineisto sisältää selvityksen yhteydessä läpikäytyjen Pirkanmaan arvokkaiden kallioalueiden rajaukset. Selvityksen tavoitteena oli tarkistaa, ovatko Suomen ympäristökeskuksen 1990-luvulla inventoimien kallioalueiden arvot säilyneet ja paljonko arvokkaille kallioalueille on myönnetty maa-aineslain mukaisia kalliokiviaineksen ottamislupia. Tarkistus perustuu pääosin ilmakuvilta ja maastokartoilta tehtyihin havaintoihin. Selvitysraportissa esitetään alueet, joissa on tapahtunut maankäytön muutoksia. Pirkanmaan liitto sai POSKI-hankkeeseen Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen myöntämänä rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). POSKI-hankkeen rahoitukseen osallistuivat lisäksi Pirkanmaan liitto, Geologian tutkimuskeskus, Kangasalan kunta, Lempäälän kunta, Nokian kaupunki, Pirkkalan kunta, Tampereen kaupunki ja Ylöjärven kaupunki. Valtakunnallisesti ja maakunnallisesti arvokkaat (luokat 1–4) osoitetaan Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040 arvokkaina geologisina muodostumina. Arvoluokkien 5 ja 6 kallioalueet ovat paikallisesti arvokkaita. Aineisto toimii päätöksenteon tukena maa-aineslain ja rakennuslain mukaisia ratkaisuja tehtäessä. Arvokkaat kallioalueet tulee ottaa huomioon suunniteltaessa näiden alueiden maankäyttöä. Tarkemmat tiedot Pirkanmaan arvokkaat kallioalueista ovat saatavissa Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) inventointiraporteissa. Suomen ympäristökeskus toteutti inventointiin liittyvät maastotyöt Turun ja Porin sekä Hämeen läänissä 1990-luvun alussa. Nykyinen Pirkanmaa sijaitsee osittain kummankin mainitun läänin alueella ja Pirkanmaalle sijoittuu yhteensä 154 valtakunnallisesti ja 151 paikallisesti arvokasta kallioaluekokonaisuutta. Inventoinnit liittyvät ympäristöministeriön vuonna 1987 käynnistämään valtakunnalliseen hankkeeseen, jossa kehitettiin menetelmiä luonnon- ja maisemansuojelullisesti arvokkaiden kallioalueiden inventoimiseksi. Maa-aineslain mukaisia kalliokiviaineksen ottamislupia myönnettäessä kallioalueiden maisemalliset ja luonnontieteelliset arvot on tunnettava. Husa, J., Kontula, T. & Heikkinen R. (1996). Hämeen läänin luonnon- ja maisemansuojelun kannalta arvokkaat kallioalueet. Osa I ja Osa II. Suomen ympäristökeskus, luonto- ja maankäyttöyksikkö. Julkaisemattomat monisteet. 460 s. Heikkinen, R. & Husa, J. (1995). Luonnon- ja maisemansuojelun kannalta arvokkaat kallio-alueet Turun ja Porin läänissä. Vesi ja ympäristöhallituksen julkaisuja. Sarja A 210. 321 s. Painos loppu. Suomen ympäristökeskus (1998). Kanta-Hämeen, Pirkanmaan ja Päijät-Hämeen vuosina 1993-1995 inventoidut kallio-alueet: arvoluokkien 5 ja 6 kuvaukset ja karttarajaukset, OSA I ja OSA II. Suomen ympäristökeskus, luonto- ja maankäyttöyksikkö. Heikkinen, R. & Husa, J. (1995). Turun ja Porin läänin inventoidut arvoluokkien 5 ja 6 kallioalueet, yleiskuvaukset ja karttarajaukset, OSA I ja OSA II. Suomen ympäristökeskus, luonto- ja maankäyttöyksikkö. Attribuuttitaulukkoon on koottu alueiden tietoja seuraavasti: Nimi: kallioalueen nimi Kunta: kallioalueen sijaintikunta/kunnat Arvo: Valtakunnallisesti tai paikallisesti arvokas; Arvoluokka: 1= ainutlaatuinen kallioalue, 2= erittäin arvokas kallioalue, 3= hyvin arvokas kallioalue, 4= arvokas kallioalue; 5= kohtalaisen arvokas kallioalue, 6= jonkin verran arvokas kallioalue, 7= kallioalueen maisema- ja luontoarvot vähäiset Arvol_teks: arvoluokan sanallinen kuvaus Ge2_alue: alue, joka on tarkoitus merkitä arvokkaana geologisena muodostumana Pirkanmaan maakuntakaavaan 2040 (kyllä/ei) LsKallioAl: Aluetunnus, joka on sama kuin Hertan luonnonsuojelualuerekisterissä. Tunnuksen kolme ensimmäistä kirjainta kertovat mihin suojeluohjelmatyyppiin kohde kuuluu (KAO=arvokkaat kallioalueet), kaksi seuraavaa numeroa vastaavat vanhan läänin (ennen 1.9.1997) numeroa ja loput neljä numeroa ovat järjestysnumeroita Ala_ha: pinta-ala hehtaareina Shape= Aineistotyyppi
Muutoksia sisältävät alueet käytiin läpi Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen sekä Pirkanmaan liiton edustajien kanssa, jotta pystyttiin arvioimaan, onko toiminnoilla merkittävää vaikutusta alueiden arvoihin. Lisäksi muutamasta kohteesta pyydettiin lisätietoja kunnasta. Koska hanke on alun perin ollut Suomen ympäristökeskuksen toteuttama, ei arvokkaiden kallioalueiden rajauksiin ole tehty muutoksia. Yhtään kohdetta ei myöskään ole poistettu arvokkaiksi luokiteltujen kallioalueiden joukosta. Alueet, joilla niiden arvoihin vaikuttavia haitallisia muutoksia havaittiin, on saatettu tiedoksi Suomen ympäristökeskukseen.
Päällysrakenteen lujitteet ovat sitomattomiin tai sidottuihin rakennekerroksiin asennettavia teräsverkkoja tms. materiaaleja, joiden tarkoitus on ensisijaisesti estää routanousun aiheuttamien päällysteen pituus- ja poikkihalkeamisten syntyminen ja toissijaisesti lisätä tierakenteen kantavuutta, jolloin päällysteen verkkohalkeilu ja urautuminen vähenevät. Tieto rekisteröidään aina, kun koko kaistan leveydelle on asennettu verkko. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy investointihankkeilla ja päällystysprosesseissa (päällystysilmoitukset). Tiedot saadaan suunnitelmista tai urakoitsijoilta. Tietojen päivitys on jatkuvaa. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.
Matkailutie on Väyläviraston määritelmän mukaan tie, jolla on sen yleiseen liikenteelliseen merkitykseen nähden poikkeuksellisen runsaasti matkailijoiden kannalta merkittäviä kohteita. Muissa maissa matkailuteitä on määritelty eri tavoin, ja suomenkielistä nimitystä matkailutie voidaan tapauksesta riippuen käyttää joskus myös muiden maiden eri tavoin luokitelluista matkailuteistä. Suomessa viralliset matkailutiet on merkitty yhtenäisillä, ruskeapohjaisilla kilvillä, joissa on teiden nimet ja matkailutien omat tunnukset. Matkailuteiden varsilta löytyy majoitusta, kulttuuria, ruokapaikkoja ja hienoja maisemia. Matkailutiet ovat museoteiden tapaan päätöksen perusteella olemassa ja viitoitettuja. Päätökset on tehty Väylävirastossa ja Tievelhon operaattori vastaa tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka ei ole versioituva. Tieto kattaa tiet ja kadut.
Turun kaupunki, Kaupunkiympäristötoimiala