Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Aineistossa on mukana Taitorakennerekisterissä olevat sulut. Sulkukanava jakautuu alempana sijaitsevan vesistön puoleiseen alakanavaan, ylempänä sijaitsevan vesistön puoleiseen yläkanavaan ja niiden välissä olevaan sulkuun. Ominaisuustiedoissa on tietoa muun muassa sulun tilasta (käytössä/purettu), rakenneluokka sekä sijaintisuunta. Aineisto päivittyy viikoittain.
Aineisto pohjautuu taitorakenteiden perustietovarastoon eli Taitorakennerekisteriin. Se sisältää hallinnollisten ja rakenteellisten tietojen lisäksi mm. vaurio- ja kuntotietoa silloista, tunneleista, rautatierummuista, merimerkeistä, tie- ja yhteysaluslaitureista sekä kanavarakenteista.
Vaisalan videoista konenäöllä tuotettua kuntotietoa, joka on konenäön avulla luokiteltu kuntoluokkiin 1-5 riippuen väylän uraisuudesta, paikkauksista, raoista ym. 1 on heikoin luokitus, 5 on paras luokitus.
Tampereen liikennemäärät: liikenne-ennuste 2040
Tampereen kaupungin liikenne-ennuste vuodelle 2040 (ennuste päivitetty 2025). Tätä seudullista ennustetta käytetään mm. meluselvitysten lähtötietona, jos alueelle ei ole laadittu paikallista tarkennettua ennustetta. (Tarkennetut ennusteet on listattu sivustolla: http://www.infotripla.fi/tampere/materiaalipankki/doku.php ) Aineisto päivitetään noin parin vuoden välein. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-TM35FIN. Selite: id = väylänosan tunnustenumero inode = väylänosan alkupiste jnode = väylänosan loppupiste length = kuvatun väylän osan pituus kilometreinä (viralliset väyläpituudet saatavilla "Katuosa"-aineistosta) kaistamaara = kaistojen lukumäärä aamuhuipputunnin liikennemaara = aamupäivän huipputunnin liikennemäärä iltahuipputunnin liikennemaara = iltapäivän huipputunnin liikennemäärä vuorokauden liikennemaara = keskimääräinen vuorokausiliikenne HUOM: Aineiston kaikki liikennemäärät ajosuuntakohtaisia. (kaksisuuntaisella kadulla 2 päällekkäistä viivaa)
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Routaan liittyvä geometriavirheeseen johtava ongelma joka aineistoanalyysin ja osin maastotarkastuksen perusteella varmennettu routalevytyskohteeksi. Aineisto päivittyy tarvittaessa.
Valkeakosken ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektori- ja rasterimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto on saatavissa WMS-palveluna.
Aineisto vektoroitu vuonna 2011, jonka jälkeen aineiston ajantasaistus ollut jatkuvaa. Vektorikartan rinnalla ylläpidetään myös rasterikarttaa.
Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa - alueet
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Lastauslaiturista ilmoitetaan sijaintiin liittyen sijaintiraidetunnus ja ratakilometrisijainti. Lastauslaiturit kuuluvat ratapihan palveluihin ja varusteisiin. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Asemakaavanimistöä, haja-asutusalueen tiennimet. Ominaisuustiedot: nimi, tyyppi, koordinaatit. Jatkuva päivitys Facta-kuntarekisterissä.
Tietoja on konvertoitu Facta-kuntarekisteriin aiemmasta osoiterekisteristä v. 2004. Asemakaavanimistö kerätty ajantasa-asemakaavasta 3.9.2013. Jatkuva ylläpito.
Melun ekvivalenttitaso (päivä) maantiet ja kadut
Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja. Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta). Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla. Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein. Väyläviraston avoimissa palveluissa melutietoja on julkaistu vuosilta 2017 sekä 2022.
Aineisto perustuu EU:n ympäristödirektiiviin (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulakiin (527/2014). Päivittyy viiden vuoden välein.
Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Seutukartta on Helsingin seudun 14 kunnan laajuinen yleispiirteinen kartta-aineisto. Kartta on jaettu maankäyttöä, liikenneverkkoa ja nimistöä kuvaaviin osiin. Seutukarttaa voidaan hyödyntää erilaisissa analyyseissä, karttatuotteiden lähtöaineistona sekä taustakarttana. Aineistoa suositellaan käytettävän mittakaavassa 1:10 000 - 1:50 000. Kartta kattaa seuraavien kuntien alueet: Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Järvenpää, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula, Vantaa ja Vihti. Seutukartan käyttö- ja julkaisuehdot määräytyvät Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssin mukaisesti. Aineistoja käytettäessä tulee mainita lähdetiedot. Esimerkiksi: Seutukartta © Maastotietokanta, Digiroad, Maanmittauslaitos, HSY ja OpenStreetMap "20XX" Tai tasokohtaisesti: Seutukartta, maankäyttö © Maanmittauslaitos ja HSY 2024, teollisuusalue: Seutukartta, OpenStreepMap 2024 Seutukartta, Tiestö © Digiroad, Väylävirasto, tyyli HSY 2024 Seutukartta, Juna- ja metroradat sekä juna- ja metroasemat © HSY 2024 Seutukartta, Nimistö © Maanmittauslaitos 2024
Seutukartta on uudistettu vuoden vaihteessa 2024–2025. Uudistuksen myötä kartan ilme sekä tuotantotapa ovat muuttuneet. Seutukartta on aikaisemmin pohjautunut kuntien omiin aineistoihin. Nykyinen uusi Seutukartta perustuu avoimiin aineistoihin, kuten maastotietokantaan, Digiroadiin ja OpenStreetMap:iin. Aineiston koostamisesta ja kuvaustyyleistä vastaa HSY. Aineisto päivittyy tarpeen vaatiessa eli kun aineistoihin tulee isompia muutoksia tai tuotetta kehitetään.
HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen nousijamäärät pysäkeittäin. Pysäkkikohtaiset nousijamäärät ovat marraskuun arkipäivien (ma-pe) keskiarvo. Bussiliikenteen nousijamäärät pysäkillä perustuvat matkakorttileimauksiin, joita korotetaan korotuskertoimilla kattamaan mm. lastenrattaiden kanssa tai kertalipulla matkustavat. LIJ-järjestelmän erinäisten toimintahäiriöiden vuoksi, puuttuvia leimauksia arvioidaan tilastollisin menetelmin. Runkobussilinjojen, raitiovaunun ja junien nousijamäärät perustuvat Dilaxin automaattisiin laskentalaitteisiin. Runkobusseista 30 %, raitiovaunuista 25 %, ja HSL:n ostoliikenteen junista 100 % on varustettu laskentalaitteilla. Laitteiden toimintahäiriöiden vuoksi mittausprosentit jäävät kuitenkin näitä alhaisemmiksi. Puuttuvia mittauksia arvioidaan tilastollisin menetelmin. Metron nousijamäärät saadaan laiturille johtavissa kulkuväylissä (mm. liukuportaissa) olevista automaattisista laskureista. Lauttaliikenteen matkustajalaskentaa säätelee meriliikennelaki, mikä edellyttää nousijamäärien laskemista manuaalisesti. Tästä syystä lauttaliikenteen nousijamäärät ovat liikennemuodoista tarkimmat.
Aineisto sisältää ne alueet, jotka ovat kaavoituksen takia rakennuskiellossa. Muut rakennuskiellot on tarkastettava kiinteistöpalveluista. HUOM! Lohjan alueella on rakennuskieltoja, jotka eivät näy karttapalvelussa. Kohteen ei voida todeta olevan rakennuskelpoinen pelkästään karttapalvelun perusteella. Muun muassa kauppoihin ja lupa-asioihin tarvittavat viralliset karttaotteet tilataan aina kaupungilta. Aineisto päivitetään tarvittaessa.
Muinaisjäännökset (Muinaisjäännösrekisteri)
Aineisto sisältää sijainti- ja ominaisuustiedot Museoviraston ylläpitämässä muinaisjäännösrekisterissä olevista muinaismuistolain 17.6.1963/295 nojalla rauhoitetuista kiinteistä muinaisjäännöksistä. Kohteilla on pistemäinen tieto ja sen lisäksi osalle kohteista on digitoitu aluemainen rajaus. Aluemainen rajaus kuvaa muinaisjäännöksen laajuutta tämänhetkisen tutkimustiedon perusteella. Rajaus voi muuttua tutkimustiedon karttuessa. Muinaisjäännösten aluerajaus tarkoittaa, että alueen rajat on määritelty maastotarkastuksessa, siis paikan päällä havainnoimalla ja vanhaa karttamateriaalia hyväksikäyttäen, kun taas pistemäinen muinaisjäänne voi sisältää esimerkiksi tiedon, että siinä on vanha asuinpaikka mutta aluetta ei ole vielä määritelty.
Muinaisjäännösaineisto on koottu arkeologisista arkistotiedoista ja sitä on täydennetty arkeologisten maastotutkimusten uusilla tiedoilla. Kohteiden sijaintitarkkuus vaihtelee tausta-aineiston mukaan. Sijaintitarkkuuden keskiarvoksi arvioidaan noin +- 50 m. Uusien GPS-laittein tehtyjen mittausten sijaintitarkkuus on +- 15 m. Aineisto päivittyy jatkuvasti Museoviraston tietokantaan. Aineistosta on tuotettu erilaisia tietotuotteita ja palveluja. Näistä avoin wms-rajapinta päivittyy kerran viikossa.
Tampereen herkät vesikohteet (työmaavesiohje)
KUVAUS Herkät vesikohteet -aineisto liittyy Tampereen kaupungin työmaavesiohjeeseen, joka päivitettiin vuonna 2025. Data sisältää kohteet, jotka on katsottu olevan erityisen herkkiä työmaavesistä aiheutuville haittatekijöille, kuten pH:n muutoksille ja kohonneille kiintoaineen pitoisuuksille esimerkiksi pienen vesimäärän, arvokkaan lajiston, virkistyskäytön tai luonnontilaisuuden takia. Datan avulla rakennushankkeen ja työmaan eri toimijat voivat tarkistaa sijaitseeko kohde sellaisella alueella, jossa työmaavesien hallintaan ja käsittelyyn sekä työmaavesisuunnitelman laadintaan tulee kiinnittää erityistä huomiota. Herkkien vesikohteiden vaikutusalueella työmaalta johdettavalle vedelle työmaavesiohjeessa myös esitetty tiukemmat turvallisena pidettävä ohjearvot. Herkät vesikohteet -aineisto on koottu useasta eri tietolähteestä: selvityksissä todetut arvokkaat virtavedet ja purojen luonnontilaiset tai niiden kaltaiset uomaosuudet; selvityksissä tunnistetut luonnontilaiset lähteet ja lammet; kalastollisesti arvokkaat uomat; Natura 2000 -verkostoon ja luonnonsuojelualueisiin kuuluvat vesialueet; järvialueet, joissa on pieni vesitilavuus tai pieni valuma-alue tai pitkä viipymä; huomionarvoisten vesielinympäristössä esiintyvien lajien esiintymispaikat (uhanalaiset, erityisesti suojeltavat ja rauhoitetut lajit, direktiivilajit, Pirkanmaan vastuulajit); viralliset uimarannat. Aineistossa huomioitiin myös Tampereen kaupungin hulevesiohjelma ja valuma-alueselvitys (valuma-alueiden riskiselvitys) ja Pirkanmaan ELY-keskuksen tekeillä oleva siniriskiselvitys. Työmaan katsotaan sijaitsevan herkän vesikohteen vaikutusalueella, jos työmaa sijaitsee herkän vesikohteen lähivaluma-alueella tai alle 200 metrin etäisyydellä (linnuntietä) siitä. Herkkien vesikohteiden aineisto päivitetään vuosittain. KATTAVUUS Tampereen kantakaupunki PÄIVITYS Päivitetään noin vuoden välein. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA Aluemainen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta. JULKISUUS, TIETOSUOJA Julkinen aineisto. VASTUUTAHO Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät Kohteen tyyppi Vaihtoehdot: lähteikkö / uimaranta / kalastollisesti arvokas uoma / arvokas virtavesi / herkkä järvi- tai lampikohde / suojelualue varoalueineen
Aineisto sisältää toiseksi tarkimman tason tilastolliset alueyksiköt Joensuun kaupungin alueelta. Aluerajausten lisäksi aineisto sisältää tiedon alueiden nimistä ja tunnuksista. Tilastoaluerajat ovat Joensuun kaupungin määrittämiä, ja Tilastokeskus käyttää niitä tilastojensa laskemiseen. Tämä aineisto ei sisällä tilastotietoja. Tilastoalueaineisto on tarkasteltavissa Joensuun kaupungin molemmissa karttapalveluissa (kartta.jns.fi ja oskari.joensuu.fi).
Joensuun kaupunki luo tilastollisten osa-alueiden raja-aineistot Tilastokeskusta varten. Rajat digitoidaan käsin polygonimuodossa, ja ne tarkistetaan vuosittain muutosten tarpeellisuuden varalta. Tavoitteena on, että alueet muodostavat luonnollisia aluekokonaisuuksia. Tilastoaluejako on tilastoaluejakohierarkiassa toinen taso ja koostuu yhdistetyistä pienalueista.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt (RKY)
Museovirastossa laadittu valtakunnallinen inventointi, joka valtioneuvoston 20.12.2009 antamalla päätöksellä korvaa valtakunnallisissa alueidenkäyttötavoitteissa mainitun vastaavan vuoden 1993 inventoinnin. Uusi inventointi sisältää 1258 kohdetta. Inventoinnissa on huomioitu alueellisesti ja ajallisesti rakennusperinnön monimuotoisuus ja Suomen historian keskeiset teemat. Kulttuuriympäristöt ovat yksittäisiä rakennuksia laajempia alueita, ja ne voivat ulottua yli kuntarajojen. Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt tulee ottaa huomioon kaavoituksessa. Kohteet ovat pisteitä, viivoja, alueita tai niiden yhdistelmiä.
Kohteet on rajattu peruskartalle maastokäyntien, lausuntojen ja muun aineiston perusteella. Paikannus on tehty vuosien 2002-2009 aikana, ja käytettyjen pohjakarttojen ikä on vaihteleva. Aineiston mittakaava on huomioitava esim. kaavoituksessa käytettäessä.
HSL:n joukkoliikenteen pysäkit linjoittain
HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen pysäkit linjoittain HSL:n joukkoliikennerekisteristä (JORE) poimittuna läpileikkausaineistona. Aineistossa on kuvattu HSL:n tarjoaman joukkoliikenteen tarjoamat pysäkit linjoittain eriteltynä. Näin ollen kukin pysäkki esitetään aineistossa niin monta kertaa kun sen kautta kulkee eri linjoja. Aineisto on koostettu erityisesti konsultti- & tutkimuskäyttöä varten ja sen on tarkoitus kuvata HSL:n linjastoa optimitilanteessa, jolloin mahdollisimman vähän linjoja on poikkeusreiteillä. Tästä syystä poimintahetkeä joudutaan usein sovittamaan HSL:n joukkoliikenneverkon päivitystilanteen mukaan. Aineisto pyritään päivittämään mahdollisimman nopeasti aina liikennöintikauden vaihtuessa (yleensä elokuun puolivälissä). Säännöllisemmin päivittyvää pysäkkiaineistoa on tarjolla HSL:n reittioppaan rajanpinnan kautta.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Lohjan kaupungin julkinen internetkarttapalvelu
https://oskari.joensuu.fi/?zoomLevel=5&coord=668562.6513573459_6954815.3593119&mapLayers=20+100+default,559+100+Musta reunaviiva&uuid=8c4d8671-cd00-41eb-992a-0aa6f21c463c&noSavedState=true&showIntro=false
HSL Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä
Lohjan kaupunki / Kiinteistö- ja kartastopalvelut