Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Asemakaavaindeksi sisältää lainvoiman saaneiden hyväksyttyjen asemakaavojen aluerajat. Tietokanta sisältää kaavoista yleistiedot, kuten kaavan nimen, lainvoimapäivämäärän, tiedon oikeusvaikutteisuudesta sekä yleiskaava-aluetta koskevan yleismääräyksen määräyskoodin.
Savitaipaleen ajantasa-asemakaavayhdistelmää on laadittu ja ylläpidetty vuodesta 2000 alkaen. Aineistoa ylläpitää Savitaipaleen kunta.
Sitowisen tuottama asemakaavayhdelmä sisältää kuntien rajapinnoista luettavat ajantasa-asemakaavat, jotka kootaan yhteen. Asemakaava-aineistot luetaan kuntien WFS- ja WMS-rajapinnoista ja sisältö vaihtelee kunnittain. Aineisto on saatavilla Sitowisen Aino-palvelun kautta. Aineistot päivittyvät kuntien palveluissa kuntien omaan tahtiin. Rajapintaosoitteiden päivitykset tehdään kerran vuodessa, yleensä syksyisin. Viimeisin päivitys 12/2024. Aineiston lähde: kukin kunta. Palveluntarjoaja ei vastaa mistään vahingoista tai muista haitallisuuksista, joita virheelliset tai riittämättömät aineistot ja tiedot mahdollisesti aiheuttavat Käyttäjälle tai kolmansille osapuolille. Käyttäjän tulee tarvittaessa varmistaa aineiston oikeellisuus ja riittävyys asiasta vastaavalta viranomaiselta.
Sitowisen tuottama asemakaavayhdelmä sisältää kuntien rajapinnoista luettavat ajantasa-asemakaavat, jotka kootaan yhteen. Asemakaava-aineistot luetaan kuntien WFS- ja WMS-rajapinnoista ja sisältö vaihtelee kunnittain.
Sisävesien (järvet, joet) syvyysaineisto perustuu pääosin ympäristöhallinnon tekemiin syvyysluotauksiin. Luotauspisteaineistosta on Sykessä johdettu syvyyskäyrät ja -alueet sekä järven maksimisyvyyspiste- aineistot. Järvien luotaus- ja maksimisyvyyspisteisiin sekä syvyysalueisiin on yhdistetty fysiografiatietoja Syken ylläpitämästä järvirekisteristä. Nämä syvyyskäyrät toimitetaan Maanmittauslaitokseen, jossa ne tallennetaan osaksi maastotietokantaa ja edelleen julkaistaan maastokartoista. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Syvyys.pdf The Lake and River Depth Profiles dataset includes information on depth profiles of lakes and rivers and is mainly based on the depth measurements done by the national environmental administration. The bathymetric lines and the depth areas are produced from separate measurement point information. Bathymetric information and the maximum depth points have also information on physiography from the lake database “Järvirekisteri” maintained by Syke. These bathymetric lines are delivered for The National Land Survey of Finland where they are combined with the base map dataset (Maastotietokanta) and published as maps.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke
Sisävesien (järvet, joet) syvyysaineisto perustuu pääosin ympäristöhallinnon tekemiin syvyysluotauksiin. Luotauspisteaineistosta on Syke:ssa johdettu syvyyskäyrät ja -alueet sekä järven maksimisyvyyspiste. Lammin Pääjärven osalta lähtöaineistona on käytetty Lammin biologisen aseman tuottamaa syvyyskarttaa. Aineiston tuotanto on aloitettu 1998. Vuosittain yleensä syksyisin aineiston täydentyy edellisen vuoden kesänä luodattujen alueiden osalta.
Merenpohjan monimuotoisuuden luokitus 2007
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio vedenalaisen luonnon monimuotoisuudesta tunnistamalla alueellisia hot spot- sijainteja, joissa fysikaalisen ympäristön tekijät muuttuvat huomattavan paljon pienellä alueella ja indikoivat näin monimuotoisia eliöyhteisöjä. Luokat 1 (vähäinen monimuotoisuus) - 5 (suuri monimuotoisuus). Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä.
Jokaiseen 1 km x 1 km polygonisoluun on päivitetty seuraavat tiedot: 1) laaja vesipinta-alan suhde, 2) syvyysarvojen vaihteluväli, 3) tuuliekspositioarvojen vaiheluväli, 4) matalien vesialueiden osuus sekä 5) rantaviivan pituus. Lopputulosta varten eri tekijöiden vaikutus on yhdistetty ja luokiteltu sopivaksi katsotulla tavalla viiteen luokkaan.
Aineisto sisältää korttelitasolle summattua tietoa pääkaupunkiseudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa) voimassa olevista asemakaavoista kerrosneliömetreinä. Aineisto sisältää aluegeometrioita, jotka on muodostettu korttelitunnuksen perusteella pääkaupunkiseudulla voimassa olevista kaavayksiköistä. Muodostettujen korttelirajausten ominaisuustietoina esitetään: • kunta=kuntakoodi • korttunnus=muodostettu yhdistämällä kunta+kosa+ktun • kosa=kaupunginosatunnus • ktun=kantatunnus • kala=rakennusoikeus, kuntarekisteriin merkitty kerrosala. Ei sisällä kaavamääräyksiin mahdollisesti sisältyvää lisärakennusoikeutta. • karayht=käyttöönotettu kerrosala yhteensä (sisältää rakenteilla olevan kerrosalan) • karaas=käyttöönotettu asuinkerrosala (sisältää rakenteilla olevan kerrosalan) • karamu=käyttöönotettu muu kuin asuinkerrosala (sisältää rakenteilla olevan kerrosalan) • laskvar_ak=laskennallinen kerrostalovaranto • laskvar_ap=laskennallinen pientalovaranto • laskvar_k=laskennallinen liike- ja toimistotilavaranto • laskvar_t=laskennallinen teollisuus- ja varastotilavaranto • laskvar_y=laskennallinen julkisen rakentamisen varanto • laskvar_nn=laskennallinen muu kuin yllämainittujen käyttötarkoitusten varanto • laskvar_yh=laskennallinen varanto yhteensä • rakeraas=rakenteilla oleva asuinkerrosala • rakeramu=rakenteilla oleva muu kuin asuinkerrosala • rakerayht=rakenteilla oleva kerrosala yhteensä • rekpvm=rekisteritilanteen päivämäärä, poikkileikkauksen ajankohta Aineisto esittää vain sellaiset korttelit, joilla on SeutuRAMAVA-aineiston perusteella kerrosalaa (kala). Tunnusluvut ovat yhdenmukaiset SeutuRAMAVA-aineiston kanssa. Aineisto tuotetaan kaavayksikkötasoisen SeutuRAMAVA-aineiston lukujen perusteella kahdesti vuodessa. SeutuRAMAVA kortteleittain I/20xx on tuotettu vuodenvaihteen rekisteritilanteesta ja SeutuRAMAVA kortteleittain II/20xx elokuun rekisteritilanteesta. Aineiston koordinaatisto on ETRS-GK25. Varantoluku tuotetaan vähentämällä käyttöönotettu kerrosala rakennusoikeudesta. Laskennallinen varanto sisältää tulkintaa. Mikäli kerrostalo-, pientalo- tai NN-varantoa (laskvar_nn) on yksiköllä vähemmän kuin 100 kerrosneliömetriä, ei yksiköllä katsota olevan käyttämätöntä rakennusoikeutta eli varantoa jäljellä lainkaan. Mikäli K-, T- tai Y-varantoa on yksiköllä vähemmän kuin 400 kerrosneliömetriä, ei yksiköllä katsota olevan käyttämätöntä rakennusoikeutta eli varantoa jäljellä lainkaan. Lisäksi rakentamisasteen ollessa kaavayksiköllä alle 20 %, lasketaan yksiköllä jäljellä oleva rakennusoikeus yhtä suureksi kuin yksikölle kaavassa osoitettu kerrosala (käyttöön otettu kerrosala tulkitaan purettavaksi). Laskennallisen varannon tulkintasäännöistä on sovittu HSY:n ja pääkaupunkiseudun kuntien kesken. Lisää SeutuRAMAVA-aineistosta: https://www.hsy.fi/ymparistotieto/asuminen-ja-maankaytto/tonttivarannot/ SeutuRAMAVA kortteleittain -aineisto on avointa dataa Creative Commons -lisenssin CC 4.0 BY mukaisesti. Aineiston lähde on mainittava asianmukaisesti. Copyright-tiedon voi esittää muodossa © HSY ja pääkaupunkiseudun kunnat 20xx. Lisää lisenssistä: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/ Lisää käyttöoikeuskäytännöistä (koskee vain alkuperäistä SeutuRAMAVA-aineistoa): https://www.hsy.fi/ymparistotieto/paikkatiedot/kayttoluvat-paikkatiedoille/
Aineisto tuotetaan kaavayksikkötasoisen SeutuRAMAVA-aineiston lukujen perusteella kahdesti vuodessa. Varantoluku tuotetaan vähentämällä käyttöönotettu kerrosala rakennusoikeudesta. Laskennallinen varanto sisältää tulkintaa. Mikäli kerrostalo-, pientalo- tai NN-varantoa (laskvar_nn) on yksiköllä vähemmän kuin 100 kerrosneliömetriä, ei yksiköllä katsota olevan käyttämätöntä rakennusoikeutta eli varantoa jäljellä lainkaan. Mikäli K-, T- tai Y-varantoa on yksiköllä vähemmän kuin 400 kerrosneliömetriä, ei yksiköllä katsota olevan käyttämätöntä rakennusoikeutta eli varantoa jäljellä lainkaan.
Porin kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Pohjakartta-aineisto on tuotettu fotogrammetristen kartoitusten, laserkeilausten, maastomittausten, kiinteistötoimitusten ja rakennusvalvontamittausten kautta. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Pohjakartta sisältää Kaavoitusmittausohjeiden mukaiset kohteet. Koordinaatistona on ETRS-GK22 ja korkeusjärjestelmänä N2000.
Kantakarttaa on laadittu maankäytön suunnittelun tarpeiden mukaan ja sitä ylläpidetään jatkuvasti.
Routaeristeistä ilmoitetaan asennussyvyys, tyyppi, valmistaja, paksuus, suunnitteluvuosi ja -numero, routalevyn todennustapa, asennusvuosi, rataosa ja lisätiedot sekä sijaintitietona vaihde, ratanumero, sijaintiraide sekä alku- ja loppukm. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Aineisto sisältää Kuopion kaupungin kantakarttoja eri vuosikymmeniltä mm. vuosilta 2005, 2011 ja 2015. Kantakartoilla näkyvät tiedot eivät ole ajantasaisia, vaan kuvaavat ajanhetken tilannetta. Aineistoa on tuotettu maastomittauksella, stereotyöskentelyllä ja digitoimalla. Kuopion kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto (kantakartta) sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt, vesistöt, korkeustiedot, maapinnan, kasvillisuuden ja runkopisteet. Ennen 1.11.2012 tuotetuissa aineistoissa korkeusjärjestelmässä on useimmissa tapauksissa N43.
Enontekiön kalatalousalueen Karesuvannon osakaskunta
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Karttataso kuvaa Itämeren suojelualueita (HELCOM BSPA tietokanta), jotka HELCOMin jäsenvaltiot ovat raportoineet HELCOM BSPA tietokantaan (http://bspa.helcom.fi). Tietokanta on selattavissa osoitteessa: http://bspa.helcom.fi Karttadata on ladattavissa HELCOM Map and Data Service:n kautta osoitteesta: http://maps.helcom.fi/website/mapservice/index.html. Tarkempaa tietoa suojelualueverkostosta löytyy: http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep124B.pdf
Aineisto on koottu HELCOM jäsenvaltioiden lähettämien suojelualuekarttatasojen perusteella. Suojelualuemääritykset perustuvat HELCOM suositukseen 15/5 (1994). Suojelualueainestoa on päivitetty maiden lähettämien lisäysten perusteella vuosina 2009-2010 projektissa, joka analysoi HELCOM suojelualueverkoston ekologista koherenssia. Projektin kuvaus ja tulokset löytyvät julkaisusta: "HELCOM 2010. Towards an ecologically coherent network of well-managed Marine Protected Areas – Implementation report on the status and ecological coherence of the HELCOM BSPA network. Balt. Sea Environ. Proc. No. 124B." Available online at http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/BSEP124B.pdf
Ympäristön tilan seuranta (ympäristönseuranta)
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
TAMPEREEN SITOVAN TONTTIJAON VARANTO TONTEITTAIN
Karttatasolla näytetään ne tonttijaon mukaiset tontit jotka lasketaan mukaan kaupungin kaavavarantoon. Sitovan tonttijaon mukaiset tontit siirtyvät näkymään osana rekisteritonttien tonttivarantoa kun sitovat tontit on rekisteröity. Varannosta poistuneet sitovan tonttijaon mukaiset tontit eivät myöskään näy tällä karttatasolla. Sitovan tonttijaon mukaisilla tonteilla tarkoitetaan asemakaavassa laaditun sitovan tonttijaon tontteja. Sitovan tonttijaon mukainen varanto ei merkitse luovutettavissa olevaa tai välittömästi rakennettavissa olevaa varantoa. Aineistoa ylläpidetään Oracle-ympäristössä. Aineiston päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Karttataso (näkymä) päivittyy kerran päivässä klo 7.00-8.00 välisenä aikana. Tietokannan geometria on alue. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24 (EPSG:3878). Saatavissa WMS-/WFS-palveluna .
Karttataso (materialisoituva näkymä) kootaan Facta-kuntarekisterin kaavayksikkötiedoista. Kaavavarantoon laskettavaksi rekisteritonteiksi luetaan ne kohteet, joissa kaavayksikön laji on ”6 hyväksytyn tonttijaon mukainen tontti”, kaavayksikön olotila on ”voimassa” ja kaavatilanne on ”7 tullut voimaan ” tai ”8 lainvoimainen” ja kaava on tullut voimaan korkeintaan 10 vuotta aiemmin.
Köyliönjärven linnustollisesti arvokkaimmat alueet 2010
Pyhäjärven ja Köyliönjärven linnustoselvityksen aineistoa. Julkaisusta Yrjölä, Kekkonen, Tanskanen, Uppstu 2010. Köyliönjärven linnusto 2010 – kevätmuutto, pesimälinnusto, syysmuutto. Pyhäjärvi-instituutin julkaisuja, nro 18. Aineisto on tuotettu osana KIULU-hanketta (Kilpailukykyä Pyhäjärviseudun luonnosta). Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Kauhajoen kaupungin karttapalvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Opaskartta (opaskartta), Ajantasakaava (ajantasakaava) ja Rakennusjärjestykseen liittyvä suunnittelutarvealue (suunnittelutarvealue). Palvelu perustuu asemakaavatietoja sisältävään ajantasakaava-aineistoon. Aineistoja hallinnoi Kauhajoen kaupungin tekninen toimi. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Senaatin kartastoksi kutsutaan Venäjän armeijan 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa suorittamien kartoitusten tuloksena syntynyttä kartastoa. Satakunnan alueen karttalehdet asemoitiin vuonna 2016 osana Satakuntaliiton ”Satakunnan tiestö 100 vuotta sitten”-projektia. Aineisto jakautuu 1:21 000 mittakaavan ja 1:42 000 mittakaavan karttalehtiin. Varsinkin 1:42 000 mittakaavan lehtien osalta aineisto on sijainniltaan paikoitellen epätarkka. Alkuperäinen Senaatin karttojen aineisto on peräisin Kansallisarkiston kartta-arkistosta.
Tonttijaossa osoitetaan , miten asemakaavan mukainen korttelialue jaetaan tonteiksi. Tonttijako voi olla sisällytettynä asemakaavassa tehtäväksi tai se voidaan tehdä erillisenä toimenpiteenä. Asemakaavassa vahvistuva tonttijako tehdään kaupunkimittauksessa. Erillinen tonttijako tai tonttijaon muutos tehdään hakemuksesta kaupunkimittauksessa. Rasteriaineistossa näkyvät tonttijakorajat, tonttijakorajamerkit, tonttijakotonttien tunnukset. Rasteriaineisto on ETRS-GK24(EPSG:3878) ja ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) koordinaatistojärjestelmissä. Tonttijakoaineistoa päivittää kaupunkimittaus kun uusia tonttijakoja vahvistuu tai kun tonttijakoihin tulee muutoksia.
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin
Eurooppalaisen maankäyttö- ja ympäristöpolitiikan luomista on vaikeuttanut digitaalisen spatiaalisen maaperätiedon puute. Suomessakin maaperää koskevaa tietoa (dataa) on paljon tarjolla, mutta se on ollut hajallaan eri lähteissä, eikä sen pohjalta ole voitu useinkaan tehdä valtakunnallisia yleistyksiä. Suomen maannostietokanta suunniteltiin vastaamaan tähän tarpeeseen. Tietokannan toteuttivat Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT), Geologian tutkimuskeskus (GTK) ja Metsäntutkimuslaitos (Metla). Tietokanta laadittiin Euroopan maaperätoimiston ohjeen mukaisesti.Tekemisessä yhdistettiin uustuotantoa ja olemassa olevia tietovarantoja paikkatietoteknisiä (GIS) menetelmiä käyttäen. Pohjana käytettiin geologista maaperän yleiskarttaa, jonka kuviot edustavat metrin syvyydessä olevaa maalajia (ns. parent material). Keskeiset tutkimuskohteet olivat maalajikuvioiden yleistäminen GIS-menetelmin, tietokantaan tarvittavien suureiden johtaminen olemassa olevasta tiedosta ja muu ICT-menetelmien kehitys. Geofysikaalisten matalalentoaineistojen tulosten tulkinnalla voitiin rajata esimerkiksi liejuiset alueet ja erottaa ohutturpeiset ja syvät suot toisistaan. Suomalaisen luokittelun mukaisille maaperän yleiskartan kuvioille johdettiin maannosnimet WRB-2014 järjestelmän (World Reference Base for Soil Resources) mukaan.Näistä maannoskuvioista poistettiin alle 6,25 hehtaarin karttakuviot yhdistämällä ne viereisiin kuvioihin Euroopan maaperätoimiston ohjeen mukaan. Näin ollen maannoskuviot ja maaperän yleiskartan geometriat ovat varsin yhteneviä, joskaan eivät identtisiä. Kuviot yleistettiin edelleen vähintään 150 hehtaarin suuruisiksi maannosmaisemiksi sääntöjen mukaisella yhdistelyllä. Maalajien ja maannosten ominaisuustiedot koottiin tietokantaan hankkeeseen osallistuvien laitosten tuottamasta aineistosta Maannosmaisema (15833 kuviota) ja maannoskuviot (n.500000 kuviota) koko Suomesta WRB -2014 luokituksella. Maannosmaisema osaa voidaan käyttää Euroopan tasolla maaperän tilaa uhkaavien tekijöiden (orgaanisen aineksen väheneminen, tiivistyminen, eroosio) riskialueiden rajauksessa. Sitä voidaan myös käyttää sovelluksissa, joissa vaaditaan kevyempää aineistoa palvelun nopeuden lisäämiseksi. Maannoskuviot soveltuvat kansalliseen käyttöön kaikissa maannosta ja sen ominaisuuksia hyödyntävissä sovelluksissa: esimerkiksi eloperäisten viljelymaiden osuuden arviointi ja erilaiset mallit. Kansainvälinen WRB-luokitus helpottaa kanssakäymistä tiedeyhteisön kanssa.
Maannostietokanta versio 1.1, ensimmäinen päivitys
Opaskartta on karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:20 000. Opaskartta-alue sisältää kunnat: Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku. Opaskartta on pohjakartta-aineistoista yleistämällä tehty värillinen kartta painottaen katuverkoston, nimistön ja osoitteiston merkitystä. Aineisto päivitetään kuukauden välein.
Turun seudun opaskarttaa on alettu tallentamaan numeerisena v.1990.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Metatiedot WFS-palvelulle [Maannostietokanta 1:250 000, 1.0]
Turun kaupungin paikkatietojen WMS-palvelu