Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt (RKY)
Museovirastossa laadittu valtakunnallinen inventointi, joka valtioneuvoston 20.12.2009 antamalla päätöksellä korvaa valtakunnallisissa alueidenkäyttötavoitteissa mainitun vastaavan vuoden 1993 inventoinnin. Uusi inventointi sisältää 1258 kohdetta. Inventoinnissa on huomioitu alueellisesti ja ajallisesti rakennusperinnön monimuotoisuus ja Suomen historian keskeiset teemat. Kulttuuriympäristöt ovat yksittäisiä rakennuksia laajempia alueita, ja ne voivat ulottua yli kuntarajojen. Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt tulee ottaa huomioon kaavoituksessa. Kohteet ovat pisteitä, viivoja, alueita tai niiden yhdistelmiä.
Kohteet on rajattu peruskartalle maastokäyntien, lausuntojen ja muun aineiston perusteella. Paikannus on tehty vuosien 2002-2009 aikana, ja käytettyjen pohjakarttojen ikä on vaihteleva. Aineiston mittakaava on huomioitava esim. kaavoituksessa käytettäessä.
Aineisto sisältää opaskarttoja Kuopiosta eri vuosikymmeniltä. Vanhin kartta on vuodelta 1967. Aineistot jakautuvat taajama-aluetta kuvaavaksi sekä haja-asutusalueen osoitteita kuvaaviksi opaskarttatuotteiksi. Opaskartoilla näkyvät osoitetiedot eivät ole ajantasaisia vaan kuvaavat ajanhetken tilannetta.
Aineisto on rasterikarttataso, joka on tuotettu lineaarisella regressiomallilla. Karttataso kattaa Tampereen lisäksi jonkin verran lähikuntien alueita. Regressiomalli on kalibroitu Turun alueella, minkä jälkeen mallia on sovellettu Tampereen alueella. Regressiomalli on kalibroitu Turussa siten, että selitettävänä muuttujana on ollut TURCLIM-havaintoverkoston (https://sites.utu.fi/turclim/) mittaama ilman lämpötila. Selittävinä muuttujina ovat toimineet vesialueisiin, suhteelliseen korkeuteen ja kaupunkimaiseen maanpeitteeseen liittyvät muuttujat, joista osa on Avoindata.fi -alustalla omina aineistoinaan. Kunkin tilanteen mallintamisessa on käytetty ao. tilanteeseen sopivinta selittävän muuttujan vyöhykekokoa, joka on määritelty muuttujakohtaisesti korrelaatioanalyysin ja subjektiivisen, aihepiiriin liittyvän teoriataustaan pohjautuvan harkinnan perusteella. Turussa tehdyn mallin kalibroinnin jälkeen mallia on sovellettu Tampereen alueella, josta on ollut käytettävissä samat selittävät muuttujat kuin Turustakin. Mallin soveltamisessa Tampereen alueella on hyödynnetty lisäksi Ilmatieteen laitoksen havaintoasemien referenssilämpötiloja. Lämpötila-aineiston resoluutio on 100 m ja se kattaa maa-alueet.
Aineisto on tuotettu osana vuosina 2020-2023 käynnissä ollutta Suomen Akatemian Ilmastonmuutos ja terveys (CLIHE) -tutkimusohjelman rahoittamaa HERCULES -projektia/-konsortiota.
Jarrujen koettelujärjestelmällä voidaan suorittaa jarrujen puoliautomatisoitu tarkastus. Järjestelmä sisältää maastossa sijaitsevat laitteet: jarrujenkoettelulaite, oikeanlaiset liittimet ja oikean ilmanpaineen. Jarrujen koettelujärjestelmistä ilmoitetaan tunnus, tyyppi, omistaja, käyttöönottopäivämäärä, kuntotieto/lisätietoa ja käytössä olon tila (käytössä, ei käytössä, ei tiedossa) sekä sijaintiin liittyen sijaintiraidetunnus, ratakilometrisijainti ja sijainti arvio. Jarrujen koettelujärjestelmä kuuluu ratapihan palveluihin ja varusteisiin. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
KUVAUS Mallinnetut meluvyöhykkeet kansallisilla tunnusluvulla laskettuna, vuoden 2017 tilanne: erikseen päiväaikainen keskiäänitaso LAeq 7-22 ja yöaikainen LAeq 22-7. Tiedon lähde on Tampereen kaupungin ympäristönsuojelulain mukainen meluselvitys 2017, joka laadittiin yhteistyössä Liikenneviraston kanssa. Melumallinnus sisältää laskennat pää- ja kokoojakatujen, suurimpien maanteiden- ja raideliikenteen, sekä Viinikan ratapiha-alueen aiheuttamasta melutasosta. Mallinnustieto ei sisällä mm. teollisuus- tai lentomelualueita. Mallinnus on tehty vuoden 2016 liikennetietoihin perustuen, melutaso on laskettu 2 metrin korkeudelle maanpinnasta. KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kantakaupunki, Nurmi-Sorila ja maantien 338 ympäristö. Yhteismelumallinnuksessa melulähteenä olivat pää- ja kokoojakadut, suurimmat maantiet, rautatiet sekä Viinikan ratapiha. Kertaluonteinen selvitys, selvitys uusitaan 5 vuoden välein. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Aineisto on saatu shp-muodossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla Tampereen kaupungin WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. Rajattu Tampereen kaupungin sisäiseen käyttöön, koska uusi mallinnus on tehty 2022. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Ei tarvetta. KENTÄT
Tuotettu matemaattisesti mallintamalla vuonna 2017.
Mallista saadaan mm. merkitsevän aallonkorkeuden ja -suunnan tuntiarvokentät.
Mallin tuottamalle ennusteelle ei tehdä erillistä laatutarkistusta.
Tasoristeysonnettomuudet-aineistossa esitetään tasoristeysten yhteydessä tapahtuneet onnettomuudet vuodesta 2000 vuoteen 2024. Aineistoa päivitetään kerran vuodessa. Aineistossa ei näy niiden tasoristeysten onnettomuuksia, jotka eivät ole enää käytössä. Lisäksi vuodesta 2021 alkaen aineistossa esitetään vain valtion tasoristeyksissä tapahtuneet onnettomuudet. Näin ollen yksityisradoilla tapahtuneita onnettomuuksia ei ole vuodesta 2021 alkaen enää mukana aineistossa. Edellä mainituista syistä onnettomuuksien vuosittaiset määrät saattavat erota siitä, mitä Väyläviraston verkkosivuille on kirjattu: https://vayla.fi/vaylista/aineistot/tilastot/ratatilastot/tasoristeysonnettomuudet
Aineistoon on yhdistetty tasoristeysonnettomuudet vuosien 2000 ja 2022 väliltä.
CORINE Land Cover 2000 kuvaa koko Suomen maankäyttöä ja maanpeitettä vuonna 2000. Aineisto koostuu rasterimuotoisesta paikkatietokannasta (erotuskyky 25 * 25 m) ja vektorimuotoisesta paikkatietokannasta, jossa pienin maastossa erottuva alue on vähintään 25 ha ja kapeimmillaan 100 metriä. Aineisto on tuotettu Sykessä olemassa oleviin paikkatietoaineistoihin sekä satelliittikuvatulkintaan perustuen. Vektoriaineisto tuotettiin yleistämällä rasteriaineistoa eurooppalaisen CLC2000 -hankkeen sääntöjen mukaan. Vektoriaineistoissa maankäyttöä/maanpeitettä kuvataan kolmitasoisella hierarkisella luokittelulla. Viisi pääluokkaa ( rakennetut alueet; maatalousalueet; metsät sekä avoimet kankaat ja kalliomaat; kosteikot ja avoimet suot sekä vesialueet) jaetaan toisella tasolla yhteensä 15 alaluokkaan. Kolmannella luokittelutasolla pääluokat jaetaan yhteensä 44 alaluokkaan. Rasteriaineistossa on joidenkin luokkien kohdalla vielä neljännen tason kansallisia luokkia. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Käyttötarkoitus: Vektoriaineisto, jossa minimikuviokoko on 25 ha, on tuotettu Euroopan ympäristövirastolle osana Euroopan laajuista CORINE-hanketta. Tarkempi 25 m resoluutiolla oleva rasteriaineisto on tarkoitettu kansalliseen käyttöön kuvaamaan maanpeitettä/maankäyttöä. Aineistoja voidaan käyttää paikkatietoanalyysien lisäksi myös taustakarttoina. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/CorineLandCover2000.pdf https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2000_luokat.xls http://www.syke.fi/fi-FI/Tutkimus__kehittaminen/Tutkimus_ja_kehittamishankkeet/Hankkeet/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuottaminen_CORINE_Land_Cover_2000_hankkeessa/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuott%289788%29 https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2000_luokat.pdf CORINE Land Cover 2000 dataset provides information on Finnish land cover and land use on 2000. The data was produced as a part of the European CLC 2000 project. Dataset includes several spatial layers: • CLC raster (resolution of 25x25 m) • CLC vector (minimum mapping unit 25 hectares and minimum width 100 m) • Source raster (resolution of 25x25 m) on the source data used in the interpretation • Age raster (resolution of 25x25 m) on the year of the soure information The dataset has been produced in the Finnish Environment Institute (Syke), based on automated interpretation of satellite images and data integration with existing digital map data. The vector dataset was produced from raster data by generalization according to the CORINE 2000 project class definitions. The nomenclature of the vector data has 3 hierarchy levels. The first level classes are: artificial surfaces, agricultural areas, forests and seminatural areas, wetlands and open bogs, water and marshes. Second level has 15 classes and third level 44 sub-classes. The raster dataset has an additional fourth, national class in some of the sub-classes. The vector land cover dataset (25 ha) was produced for the European Environment Agency as a part of the European CORINE-project for harmonized land cover map and statistics in Europe. The more specific raster dataset (25 m x 25 m) was produced for national use to provide information on Finnish land cover and land use. The datasets are can be used in analyses and as background maps. Information on the source material and age of the source element can be used to validate the results of analyses. The source material is generally from year 2000 (+/- 1 year).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lupatekstit Lähde: Syke, EEA (vektoriaineistolle) Lähde: Syke (osittain METLA,MMM,MML,DVV) (rasteriaineistolle)
CLC2000 perustuu vuosina 1999 - 2002 otettuihin LANDSAT 7 ETM satelliittikuviin, joista tuotettiin IMAGE2000 -satelliittikuvamosaiikki ja maanpeitetietoa. Maanpeitetieto saatiin analysoimalla satelliittikuvilta mm. puuston pituutta ja peitteisyyttä, puulajisuhteita, kasvillisuustyyppiä ja –peittoa kuvaavia jatkuvia muuttujia. CLC2000- luokat on saatu kynnystämällä ja yhdistämällä maanpeitetietoja luokkamääritelmien mukaisesti. Satelliittikuvien kalibroinnissa ja tulkinnassa on käytetty VTT:n kehittämiä työkaluja, joita on edelleen kehitetty projektin aikana. Tulkinnassa tarvittavina maastotietoina on käytetty Metsähallituksen ja UPM:n metsä- ja biotooppikartoitusta. Lähtötietoina olevien paikkatietoaineiston päivitykseen (rakennetut alueet) sekä rantakosteikoiden luokitteluun käytettiin puoliautomaattista satelliittikuvien tulkintaa. Maanpeitetietojen yhdistäminen paikkatietoaineistojen kanssa: Satelliittikuvatulkinnan avulla saatava maanpeitteisyyttä kuvaava tieto yhdistettiin paikkatietoaineistojen sisältämän maankäyttö- ja maaperätiedon kanssa. Tärkeimmät lähdeaineistona käytetyt paikkatietoaineistot olivat SLICES-maankäyttöaineisto, Maastotietokannan maaperätiedot ja Digi- ja väestötietoviraston Väestötietojärjestelmä (Rakennus- ja huoneistorekisteri). Suomessa tuotettiin rasterimuotoinen paikkatietoaineisto, jossa pienin kartoitettava yksikkö vastaa maastossa 25 x 25 metrin alaa. CORINE- määritysten mukainen vektoriaineisto tuotettiin yleistämällä kansallista rasteriaineistoa tätä tarkoitusta varten kehitetyllä automaattisella yleistysprosessilla. Yleistetyn aineiston pienin maastossa erottuva alue on vähintään 25 ha ja kapeimmillaan 100 metriä. Satellite image interpretation IMAGE2000 satellite image mosaic, which the CLC2000 is based on, consists of LANDSAT 7 ETM satellite images taken during 1999-2000. The selected satellite images were geometrically corrected by Metria Sweden. Radiometric preprocessing included atmospheric correction and topographic correction in Northern Finland. The mosaicking of individual satellite images was carried out in order to get stratumwise and nationwide mosaics for interpretation and visualization purposes. In forests and semi-natural areas as well as in wetlands following land cover variables were estimated from the satellite images: tree height (m), tree crown cover (%), volume of broadleaved trees (m3/ha) and total volume (m3/ha). Additionally in northern Finland ground vegetation type was estimated for non-forested areas. Continuous land cover variables were transformed into discrete CORINE classes by thresholding the variables according to the class descriptions in CORINE nomenclature. Syke and the Technical Research Centre of Finland (VTT) developed a production line based on calibration of satellite measurements and automated satellite image interpretation. Metsähallitus and UPM provided field datasets. Finnish Forest Research Institute validated the forest and semi-natural areas using National Forest Inventory Data. Data integration with GIS data Satellite image derived land cover data were combined with existing digital land use and soil information. The principal geographic data sources were SLICES- land use database, soil information from the Topographic Database of Finland produced by the National Land Survey of Finland and the Population Information System produced by Population Register Centre. Detailed class definitions and production methods can be found in annex documents. The resulting national raster database (25m x 25 m) was generalized according to the CORINE 2000 project class definitions.
Rakennettu kulttuuriympäristö 1993 (RKY1993)
Aineisto sisältää aluerajaukset kohteista jotka ovat kuuluneet Museoviraston inventointiin "Rakennettu kulttuuriympäristö - valtakunnallisesti merkittävät kulttuurhistorialliset ympäristöt (RKY1993)". Aineisto on osoittanut valtakunnallisiin alueidenkäyttötavoitteisiin kuuluvat kulttuuriympäristöjen erityiset aluekokonaisuudet vuoteen 2009 asti, jolloin valtioneuvosto on vahvistanut uuden luettelon (RKY). Yksittäiset rakennukset on merkitty pistein, tiekohteet viivoina. Ominaisuustietoina on kohteen yksilöivä tunnus, kohdenimi sekä seutukaavaliiton tunnus. Kohteet on paikannettu kirjan ” Rakennettu kulttuuriympäristö - valtakunnallisesti merkittävät kulttuurhistorialliset ympäristöt (RKY1993)” tekstimuotoisten kohdekuvausten perusteella vuonna 1996. Joissain kohdekuvauksissa voi esiintyä esim. rakennuksia, joita ei ole paikannettu.
Aineisto sisältää Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien kaupunkipyöräasemien sijaintitiedot sekä niihin liittyviä taustatietoja. Aineistoa päivitetään käsin muutaman kerran vuodessa. (Ajantasaisin, automaattisesti päivittyvä tieto kaupunkipyöräasemista on saatavilla Tampereen kaupunkipyörät -sovelluksessa ja Nyssen reittioppaassa.) Aineiston natiivikoordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24FIN. Aineisto on pistemäistä. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu PostGIS-tietokantaan Selite: fid = juokseva järjestysnumero numero = pysäköintipaikan numero Nimi = pysäköintipaikan nimi Huomiot = huomioita paikkaan liittyen Mainostus = tieto onko kohteessa mainoskyltti ja mihin sen sijoituspaikasta Asematyyppi = Tieto onko paikalla fyysinen teline vai onko kyseessä virtuaalinen pysäköintialue Pyoramaara = Tieto pyöräpysäköintipaikkaojen kappalemäärästä Sijainti = tieto pysäköintipaikan sijaittelusta (aukio/jkpp/kadunvarsi/pysäköintialue/viheralue jne.) Poistuvat_autopaikat_kpl = tieto pyöräpysäköinnin kohdalta poistuneista autoliikenteen pysäköintipaikoista Poistuvat_autopaikat_tyyppi = tieto millainen autoliikenteen pysäköintipaikka poistui (kiekko/asukaspysäköinti/maksullinen jne) Esirakentaminen = tieto onko kohteessa tarvetta tehdä esirakentamistoimenpiteitä Vaiheistus = Tieto missä vaiheessa åkyseinen paikka liitetään järjestelmään Toteutettu = tieto onko pysäköintipaikka olettu käyttöön (1 = kyllä) Tila_aktiivinen_passiivinen = tieto onko pysäköintipaikka käytössä Aineistoa ylläpitää Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Aineisto päivitetään käsin, se ei siirry kaupunkipyöräjärjestelmästä automaattisesti.
Ilmaston maantieteelliset ominaispiirteet
Tampereen kaupunkipyörät Nyssen sivuilla
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Aineisto sisältää uusimmat Joensuun kaupungin tuottamat tosiortoilmakuvat. Aineistoa on tuotettu vuodesta 2018 alkaen drone-lennokeilla. Aineisto on kattavuudeltaan hajanainen. Dronekuva-aineisto on katseltavissa Joensuun kaupungin Oskari-karttapalvelussa (oskari.joensuu.fi).
Aineisto on luotu oikaisemalla dronella kuvatut ilmakuva-aineistot tosiortokuviksi ja yhdistämällä ortokuvat yhdelle tasolle. Yhdistettäessä päällekkäisiä kuvia on rajattu siten, että mosaiikkitasolla näkyy päällekkäisistä kuvista aina uusin kuva, ellei vanhempi kuva ole uudempaa merkittävästi selkeämpi. Aineistoa päivitetään sitä mukaa kuin uusia ortokuvia tuotetaan.
Kunnossapitourakoiden kilpailutuksia varten VANHA urakka-alueen raja, tilapäinen taso, ei päivity.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Ilmakuvauksen suoritti Blom kartta Oy 27.5-28.5.2009. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ortokuvat kattavat Kuopion keskustasta osan, Pihkainmäen, Kurkimäen, Ritoniemen, Karttulan, Syvänniemen sekä Riistaveden taajama-alueet. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio paikoista, jotka muita alueita todennäköisemmin ovat ruoppaustoiminnan kohteena lähellä sijaitsevien rantarakennusten, laivaväylien tai satamien vuoksi. Saadut tulokset on esitetty polygonimuodossa. Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä.
Ruoppausalueet on mallinnettu seuraavien kriteerien avulla: 1) lähellä rantarakennuksia sijaitsevat matalat, loivarinteiset ja pehmeäpohjaiset (suojaiset) alueet, 2) laivaväylien varrella sijaitsevat sellaiset alueet, joiden vallitseva syvyys on laivaväylän nimellissyvyyttä matalampi, sekä 3) venesatamien välittömässä läheisyydessä sijaitsevat alueet. Lopputulosta varten eri kategoriat on yhdistetty ja näin saatu rasteri (pikselikoko 25 m) käsitelty 3x3 majority -suodatuksella. Tämän jälkeen tulos on muutettu polygonitiedoksi ja pienet laikut (alle 0,5 ha) on poistettu aineistosta.
Maanmittauslaitoksen tiedostopalvelun INSPIRE-syöte
Tiedostopalvelun INSPIRE-syöte on Atom-syöte, jonka kautta on saatavilla Maanmittauslaitoksen tiedostoina ladattavat maastotieto- ja kiinteistörekisterikarttatietotuotteet. Aineistoja hallinnoi Maanmittauslaitos. Palvelun käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla ja on avoimien aineistojen osalta maksutonta, muiden aineistojen osalta maksullista. Tunnuksen palvelun käyttöön voi tilata tilaustehtavat@maanmittauslaitos.fi -osoitteesta. Tunnuksen perustaminen on maksullista.
Voimassa olevien yleis-/osayleiskaavojen yhdistelmä. Esitysmuoto: rasteri. Yleiskaava on yleispiirteinen suunnitelma, jolla ohjataan kaupungin/kunnan yhdyskuntarakennetta, maankäyttöä ja liikenneverkkoa. Siinä varataan alueita mm. asumisen, työpaikkojen, liikenteen, luonnonsuojelun ja virkistyksen tarpeisiin. Osayleiskaava on yleiskaavaa tarkempi kaava - yleensä rajatummalta alueelta laadittu esim. kunnanosa. Kaavamääräyksissä on esitetty kaavan vahvistusalueen rajat. Aineisto sisältää tietoa kaavasta sekä linkit kaavamerkintään, kaavaselostukseen ja alkuperäiseen kaavaan. Tyypillisiä yleiskaavassa ratkaistavia asioita ovat mm. uudet pääliikenneväylät, kaupungin/kunnan laajenemissuunnat ja erityistoimintojen kuten varikkojen, jätteenkäsittelylaitosten ja vastaavien ympäristöhäiriötä aiheuttavien toimintojen sijoittuminen. Aineisto soveltuu kaupunkien/kuntien kaavoituksen tarkasteluun. Aineistomerkinnät voivat poiketa virallisista versioista. Kunnilla on aina ajantasaisin tieto kaavoituksesta. Kunnan sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu lisenssin CC BY 4.0 mukaisesti (aineiston omistaja mainittava, esim. copyright Marttilan kunta).
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Alkuperäisten aineistojen formaatit ja koordinaattijärjestelmät vaihtelevat. Tausta-aineistoina kunnan yleiskaava-aineistot.
Säähavaintojen hilamuotoiset kuukausiarvot
Aineisto sisältää Kriging menetelmällä 1km*1km hilaan interpoloidut kuukauden keskilämpötilan ja sademäärän vuodesta 1961 lähtien. Interpolointi tehty R:n gstat-paketilla selittäjinä järvisyys, merisyys sekä korkeuden neliöjuuri.
Laskenta perustuu säähavaintoasemilla mitattuihin arvoihin. Kullekin hila-arvolle on talletettu myös arvon luotettavuutta kuvaava tunnusluku: keskihajonta.
​​​Pääkaupunkiseudun postinumeroalue -aineisto on tuotettu HSY:ssä yhdessä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien kanssa. Aineisto sisältää tarkat aluerajaukset ja tiedon postinumerosta sekä toimipaikasta. Postinumeroaluerajaukset on tuotettu pitkälti kuntien omien rajausten pohjalta jolloin ne ovat kuntien omien postinumeroaluerajausten kanssa yhteensopivia. Yhtenäistetyn aineiston tarkkuus vaihtelee hieman kunnittain, johtuen lähtötiedoista ja ylläpitokäytännöistä. Postinumeroalueet eivät ole sidoksissa hallinnollisiin jakoihin, joten ne sijoittuvat paikoitellen useamman kunnan alueelle. Aineisto sisältää tiedon postinumerosta ja postitoimipaikasta. Lisäksi aineistoon on lisätty tilastokeskuksen avoimesta postinumeroalue aineistosta alueiden viitteelliset nimet. Aineisto valmistunut 07/2022 Aineiston copyright: © Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupungit sekä HSY, 2022
​​​Pääkaupunkiseudun postinumeroalueet -aineisto on tuotettu HSY:ssä yhdessä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien kanssa. Aineisto sisältää tarkat aluerajaukset ja tiedot postinumeroista sekä toimipaikoista. Postinumeroaluerajaukset on tuotettu pitkälti kuntien omien rajausten pohjalta, jolloin ne ovat kuntien omien postinumeroaluerajausten kanssa yhteensopivia.
https://oskari.joensuu.fi/?zoomLevel=9&coord=641709.8423134588_6944003.963735545&mapLayers=20+100+default,585+100+RGB-orto 20k&uuid=8c4d8671-cd00-41eb-992a-0aa6f21c463c&noSavedState=true&showIntro=false
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot