Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Varustetoimenpiteet ovat joko varusteisiin kiinteästi liittyvä komponentti (pistemäiset) tai ne sidotaan olemassa olevaan Tievelhon infrakohteeseen Velho OID:lla (välimäiset). Yhdelle infrakohteelle voidaan kertoa useita vauriotyyppejä ja niiden ominaisuuksia. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy kunnossapidossa. Tiedon päivitys on jatkuvaa. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.
Mittausosasto teettää lähes joka vuosi kartoitusilmakuvauksia eri puolilta kaupunkia. Näitä on tehty kartastojen ylläpitoa ja ympäristön tilan seurantaa varten. Näistä kuvauksista tehdään tarvittaessa ortoilmakuvia kaupungin sisäiseen paikkatietojärjestelmään. Ortokuvien maastoresoluutio on yleensä 10 cm, mutta ne eivät kata koko kaupungin aluetta. Koko Vantaan alueen kattavat ortokuvasarjat ovat vuosilta 1954, 1976, 1986, 1998, 2001, 2004, 2007, 2009, 2011 ja 2013. Kuvien resoluutio on 20-25 cm maastossa. Saatavissa WMS-palvelun kautta ( vuodet: 1954, 1976, 1986, 2011 ja 2013), vaatii sopimisen tiedon tuottajan kanssa.
Kuvausajankohdat 18.6., 17.7. ja 22.8.2009, 4.-5.8.2007, 25.5.-3.6.2004, 29.6.2001, 3.9.1998 ja 9.9.1998. Prosessointihistoria: 2007: Blom Kartta Oy:n väri- ja väri-infrakuvaus 4.8. klo 06:10-07:00 ja 5.8. klo 07:37-07:54 Vexcel UltraCamD 0039 -digitaalikameralla. Kuvausmittakaava 1:27 750, pituus- ja sivupeittoprosentit 60/60. Alkuperäisiä keskusprojektiokuvia 83 kpl, kukin kattaen noin 2872m x 1873m alueen. 2007 stereoilmakuvaus tehtiin digitaalisella ilmakuvakameralla noin 2920 metrin korkeudesta. Keskusprojektiokuvat prosessoitiin karttamaisiksi ortogonaaliprojektiokuviksi käyttäen mittausosaston ylläpitämää 10 m x 10 m ruutukorkeusmallia. Ortokuvia on 350 kpl. Kukin niistä kattaa 1 km x 1 km alueen.
Tunturimittarin 2000-luvun alussa aiheuttamia tuhoalueita on tulkittu Landsat- ja Sentinel-2:n NDVI-erotuskuvien ja laserkeilatun puuston pituus/latvuspeitto-aineistojen avulla. Lopputulosta on verrattu ilmakuviin ja maastohavaintoihin. Tunturimittarin 1960-luvulla aiheuttamia tuhoalueita poimittiin Metsähallituksen biotooppikuvioinnista ja rasteroitiin. Aineisto koostuu kahdesta rasteriaineistosta 10x10 m. Luokitukset erillisessä dokumentissa https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Ylalappi_luokitus.xls. Lisätietoja Ylä-Lapin kaukokartoitushankkeen loppuraportissa https://julkaisut.metsa.fi/julkaisu/yla-lapin-luonnon-kaukokartoitus-projektin-loppuraportti-osa-1-aineistot-ja-menetelmat/ Aineistoja on käytetty Ylä-Lapin biotooppitiedon päivitykseen. Aineistoja voi käyttää erilaissa selvityksissä ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) --- Northern Lapland: Areas damaged by geometrid moths is produced by combining of satellite-based remote sensing and field observations with GIS data. The data consists of 10x10 m rasters. The dataset will be available in the next Habitats Directive reporting and in the assessment of threatened habitats as well as in other surveys, assessments and studies, and they can be used in the implementation of the EU Biodiversity Strategy. More information: https://www.metsa.fi/en/project/remote-sensing-northern-lapland/ This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke ja Metsähallitus
NDVI-erotuskuvien ja pituus/peittävyys-aineiston tarkastelussa laajoja alueita pystyttiin tarkastelemaan tehokkaasti ja näin myös löytämään uusia, ennestään tuntemattomia mittarituhoalueita. Usein mittarituhoon viittaava aineisto voi selittyä jollain muulla kuin mittarituholla. Aineistoja on verrattau ilmakuviin ja maastohavaintoihin ja erikseen tarkastelemalla hyväksytty varsinaiset aineiston esille tuomat mittarituhot. Satelliittikuvissa pilvisyys sekä muista tekijöistä johtuvat muutokset vuosittaisissa NDVI-arvoissa aiheuttavat virhetulkintaa. Yleisesti voidaan todeta, että Sentinel-2 aineiston laatu on riittävän hyvä todentamaan voimakkaat muutokset vuosittaisissa NDVI-arvoissa. Aineistoa on kuitenkin saatavilla vain vuodesta 2016 alkaen. Landsat-aineistoissa havaittiin enemmän puutteita. Pituus/peittävyys aineiston mittarituhoihin viittaaviin arvoihin tulee mukaan luontaisesti harvapuustoisia alueita kuten metsän rajoja ja pitkään voimakkaan laidunnuksen alla olleita koivikoita. Lisäksi laserkeilausaineiston tarkkuus vaihtelee alueittain, mikä johtaa siihen, että mittarituhoihin viittaavat raja-arvot vaihtelevat eri alueilla. Pituus/peittävyys-aineisto puolestaan todentaa selvästi paremmin 15-20 vuotta vanhat tuhoalueet kuin uusimmat alle 10 vuotta vanhat alueet. Näistä syistä 2000-luvun alun mittarituhojen rajaamiseen käytettiin pituus/peittävyys-aineistoa ja vuoden 2016 jälkeisiin Sentinel-2 aineistoa. Muotkatunturin alueella Sentinel-2 aineistolla saatua rajausta täydennettiin pituus/peittävyys aineistolla ennen vuotta 2016 tapahtuneiden (2015) tuhojen mukaan saamiseksi.
Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueen ja -näkyvyyksien WMS-palvelu
Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-näkyvyyksien WMS-palvelun kautta ovat saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueet 2014 (tuulivoima_nakyvyys_alueet), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 1. Autotehdas (tuulivoima_nakyvyys_autotehdas), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 2. Korpi (tuulivoima_nakyvyys_korpi), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 3. Taipale (tuulivoima_nakyvyys_taipale), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 4. Muntila (tuulivoima_nakyvyys_muntila), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 5. Pehto (tuulivoima_nakyvyys_pehto), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 6. Varhela (tuulivoima_nakyvyys_varhela), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 7. Kylähiisi (tuulivoima_nakyvyys_kylahiisi), Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyysit - 8. Ketteli (tuulivoima_nakyvyys_ketteli). Aineisto sisältää teoreettiset näkyvyysanalyysit TIFF-formaatissa Uudenkaupungin kahdeksalta OAS-alueelta (tuulivoimayleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma), joita on tutkittu Uudenkaupungin tuulivoimayleiskaavaa varten. Näkyvyysanalyysit on mallinnettu ArcGIS-paikkatieto-ohjelman Viewshed-työkalulla. Paikkatieto-ohjelmiston avulla on laskettu tuulivoimaloiden näkyvyys maaston korkeustietojen pohjalta sekä metsäiset alueet huomioiden. Metsän korkeudeksi on yleistetty 15 metriä, havainnoitsijan korkeudeksi 2 metriä. Tuulivoimaloiden napakorkeus on 140 metriä, Muntilan kaava-aluetta lukuun ottamatta (120 metrin napakorkeus, rakennuslupahakemuksen mukaan). Aineistoja hallinnoi Varsinais-Suomen liitto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Nimeä-EiMuutoksia 4.0 Kansainvälinen (CC BY-ND 4.0)
NANNUT-hankkeessa tehty kuhan pienpoikasten esiintymistä kuvaava malli Saaristomeren tutkimusalueelle. Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi. Tämä aineisto sopii kuhan lisääntymisalueiden sijainnin ja laajuuden (pienpoikasten esiintymisen todennäköisyyden) tarkasteluun Saaristomeren alueella (Airisto-Velkuan kalastusalueella). Aineistoa voidaan käyttää rannikkovyöhykkeen suunnittelun, kaavoituksen yms. lisätietona, sillä lisääntymisalueiden tunteminen helpottaa osaltaan rannikkoalueen käytön suunnittelua ja suojelua. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi.
Metsäkeskuksen metsävaratietoa on saatavissa kahdessa eri muodossa: hila-aineistona ja metsävarakuvioina. Metsävaratiedon keruu perustuu laserkeilaukseen, ilmakuvaukseen, referenssikoealojen mittaukseen sekä näiden aineistojen perusteella tehtävään puustotulkintaan. Kaukokartoitusperusteinen puustotulkintahila kattaa kaikki metsät vuoden 2013 inventoinnista lähtien, mutta kuvioittainen metsävaratieto tuotetaan ensisijaisesti yksityismetsille. Kuviotietoja voidaan prosessoida myös julkisyhteisöjen, kuten kuntien tai seurakuntien maille, jos ne ovat metsänomistajina Metsään.fi-palvelussa. Julkisyhteisöjen mailla ei tehdä kuitenkaan metsävaratiedon keruuseen liittyvää maastoinventointia. Vuosittain inventoidaan noin 10–12 aluetta eri puolilta Suomea, tavoitteen mukaisesti yhteensä noin 1,5 miljoonaa hehtaaria yksityismetsiä. Inventointikierto on tällöin kymmenen vuotta. Lisää tietoa metsä- ja luontotiedon keruusta sekä laadusta. Metsävaratiedon keruu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedonkeruu Metsävaratiedon laatu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedon-laatu
julkista saatavuutta ei ole rajoitettu - huomioitava Laki Suomen metsäkeskuksen tietojärjestelmästä: 14 a § (12.1.2018/66) Luovutuksensaajan informointi Luovutettaessa ympäristötietoja 13 d §:n nojalla luovutuksensaajaa tulee informoida siitä, että henkilötietojen suojaa koskevat säännökset tulevat sovellettaviksi, jos ympäristötietoja yhdistetään luonnollisia henkilöitä koskeviin tietoihin”
Puustotulkinnan hiloille tekevät ostopalveluna siihen erikoistuneet kaukokartoitusyritykset. Hilan vastaanottotarkastuksen jälkeen ne tallennetaan Suomen metsäkeskuksen tietojärjestelmään. Metsävaratietoa kerätään kaukokartoitukseen perustuvalla menetelmällä ja tietoa ajantasaistetaan Metsäkeskuksessa jatkuvasti.
Potentiaalisen tulvametsän tai metsäluhdan esiintymistodennäköisyys 2023
Aineisto sisältää monimuotoisuuden kannalta merkittäviä tulvametsien ja metsäluhtien mallinnettuja esiintymiä. Potentiaalisia kohteita mallinnettiin vesistötulvavaarakarttojen lisäksi myös uuden valuma-aluetasoisen tulvakartan kattamilta alueilta. Aineistossa esitetään potentiaalisen kohteen esiintymisen todennäkösyysindeksi ja tietoja tulvan syvyydestä, maanpeitteestä ja maankäytöstä. Aineisto on vektorimuotoinen ja sen luokitus on erillisessä dokumentissa https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Potut2023_luokat.pdf. Tulvametsille ja metsäluhdille tyypilliset kohteet haetaan puuston, kasvupaikan, maankäytön perusteella. Tulkinta perustuu paikkatieto- ja kaukokartoitusaineistojen prosessointiin ja yhdistämiseen. Aluksi asiantuntijoiden tekemän ns. päätöspuun avulla rajataan tulva-alueilta ne alueet, jotka ovat potentiaalisia tulvametsiä tai metsäluhtia. Koneoppimisalgoritmin, jossa hyödynnetään myös kaukokartoitusaineistoja, avulla puolestaan priorisoidaan edellä rajatut alueet tulvametsien tai metsäluhtien esiintymisen todennäköisyyden perusteella. Kohteita voidaan ottaa huomioon suojeluohjelmissa, arvokkaiden elinympäristöjen luonnonhoidossa ja suunniteltaessa vesitaloutta. Tulvaiset alueet ja niiden ennallistaminen tarjoavat parhaimmillaan useita hyötyjä, kuten tulvahuippujen tasaaminen, ravinteiden pidättäminen ja luonnon monimuotoisuuden lisääminen. Aineistoa kannattaa tarkastella myös muiden tulva-aineistojen kanssa esimerkiksi vesisyvyyden suhteen. Lisätietoja Tiima-hanke https://www.syke.fi/hankkeet/tiima Loppuraportti https://www.syke.fi/download/noname/%7B154EF89D-D213-4A1E-B638-2E971A39775B%7D/181907 Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde:Syke
Potut-hankkeessa (2019–2021) kehitettiin menetelmä tulvametsien ja metsäluhtien tunnistamiseksi tulvamallinnuksen, paikkatietojen ja kaukokartoitusaineistojen avulla. Menetelmässä käytettiin asiantuntijan päätöspuumallia ja koneoppimismenetelmiä. TIIMA-hankkeessa (2022-2023) hyödynnettiin ja jatkojalostettiin Potut-hankkeessa kehitettyä menetelmää. Nyt mallinnus tehtiin vesistötulvavaarakarttojen lisäksi myös uuden valuma-aluetasoisen tulvakartan kattamilta alueilta. Meritulva-alueita ei ole (Tiima) aineistossa mukana. Mallien lähtödatoina käytetyt paikkatieto-ja kaukokartoitusaineistot päivitettiin uusimpiin versioihin ja lisättiin uusia aineistoja. Koneoppimismallinnuksessa hyödynnettiin uutta, monipuolisempaa laskentaympäristöä ja -menetelmiä. Lähtödatoina malleissa olivat tulvavaaravyöhykkeet (vesisyvyys vesistötulvien ja valuma-alueittaisten tulvien alueilta), laserkeilattu kasvillisuuden pintamalli, monilähde valtakunnanmetsien inventointi, maanpeite ja -käyttöaineisto (Corine maanpeite 2000–2018 ja Maankäyttö ja puustoaineisto #3), maastotietokanta ja Sentinel satelliittikuva-aikasarjat. Lopputuloksena on vektoriaineisto potentiaalisista kohteista (MMU 0,25 ha) erikseen turve- ja kivennäismailla. Työssä käytettiin Random forest -algoritmia, joka ennustaa tavoitemuuttujan (tässä luontotyyppi) esiintymisen paikkatieto- ja kaukokartoitusaineistojen (piirteet) perusteella mallilla, joka opetetaan maastossa mitatun tiedon avulla (Metsähallituksen luonnonsuojelualuetietojärjestelmä Saktin ja Potut-hankkeen maastohavainnot).
Rakentamisen investointikohteet 2025–2028 (julkinen)
KUVAUS: Hanna-sovelluksen tietokantanäkymästä noudetut rakentamisen investointikohteet, joita tarvitaan erityisesti investointien lautakuntaesittelyihin. KATTAVUUS: Tampereen alue PÄIVITYS: Aineisto on jatkuvassa ylläpidossa. YLLÄPITOSOVELLUS: Hanna-sovellus. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: vektori (alue) JULKISUUS: Karttataso on julkisesti nähtävissä Oskari-karttapalvelussa. KENTÄT: id: Investointikohteen ID-tunniste aloitusvuosi: Investoinnin toteuttamisen aloitusvuosi lopetusvuosi: Investoinnin toteuttamisen lopetusvuosi omaisuusluokka: Omaisuusluokka määrittelee poistoajan, jonka mukaan käytetty investointi poistuu taseesta. Arvo valitaan valmiista koodistosta. toiminnallinen käyttötarkoitus: Toiminnallinen käyttötarkoitus viittaa kohteen käyttötarkoitukseen valmistuessaan. Arvo valitaan valmiista koodistosta. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Rakennuttamis-yksikkö
Kainuun kokonaismaakuntakaava. Hyväksytty maakuntavaltuustossa 7.5.2007 ja vahvistettu valtioneuvostossa 29.4.2009. Korkein hallinto-oikeus teki 13.10.2009 päätöksen olla tutkimatta maakuntakaavan vahvistamista koskevan valitusajan jälkeen saapuneen valituksen (KHO: Taltionumero 2516). Korkein hallinto-oikeus hylkäsi 20.2.2013 lainvoiman saaneen päätöksen purkamista koskevan hakemuksen (KHO: Taltionumero 625, Diaarinumero 2822/1/11). Maakuntakaava-alue oli vuoden 2015 loppuun Kainuun maakunta. Vaalan kunta on siirtynyt valtioneuvoston päätöksellä 5.2.2015 vuoden 2016 alusta lukien Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan. Pohjois-Pohjanmaa on 1.1.2016 jälkeen huomioinut Vaalan kunnan alueen maakuntakaavoituksessaan; Vaalan kunnan alueen maankäyttöä on tarkasteltu kokonaisuudessaan Pohjois-Pohjanmaan 3. vaihemaakuntakaavassa. Kainuun liitto Kauppakatu 1 87100 Kajaani Käyntiosoite: Kauppakatu 1 87100 Kajaani Kirjaamo: kainuunliitto@kainuu.fi Puhelin (kirjaamo): 040 722 0900
Maakuntakaava-aineisto koostuu maakuntakaavan laatimisen aikana eri tahoilta saaduista paikkatietoaineistoista ja omista tai maakuntakaavatyön aikana omana työnä laadituista paikkatietoaineistoista. Eri tahojen aineisto on saatu maakuntakaavatyötä varten tietolevykkeillä, sähköpostin liitteenä tai lataamalla verkosta. Muutamia yksityiskohtaisia aineistoja on yleistetty ottaen huomioon yleispiirteisen maakuntakaavan tehtävä, tarkoitus ja mittakaava. Maakuntakaava-aineisto on laadittu tai muunnettu Esrin Shapefile-muotoon ja tarvittaessa muunnettu käytössä olevaan koordinaatistoon. Kaavan lähtöaineistot: Fingrid Oyj: voimajohdot 110–400 kV Kainuun Museo: maakunnallisesti arvokkaat rakennushistorialliset kohteet Kainuun ympäristökeskus: arvokkaat perinnemaisemat, ulkoilureitit, moottorikelkkailureitit, arvokkaat harjualueet, arvokkaat kallioalueet, pohjavesialueet, maa-ainesten ottoon soveltuvat alueet, yksityiset suojelualueet, Vienan reitti Merenkulkulaitos: väylätiedot (navigointilinjat) Metsähallitus: suojelu- ja virkistysmetsät Museovirasto: muinaisjäännösrekisteri, RKY93 -kohteet Oulun tiepiiri: yleiset tiet Paliskunnat: poronhoitoalueen raja Suomen ympäristökeskus: luonnonsuojelualueet ja -kohteet, luonnonsuojeluohjelma-alueet, Natura 2000 -verkoston alueet, valtakunnallisesti merkittävät maisema-alueet, valuma-alueet, luo -alueet, kuntarajat Kainuun liitto: Kainuun 3. seutukaava
Oikeusvaikutteiset Nurmeksen rantaosayleiskaavat osoittavat rantojen käyttötarkoituksen. Aineisto sisältää Pielisten Kuokkastenjärven rantaosayleiskaavan sekä edellisen muutokset (Haapolahti, Karsikkoniemi, Nurmesniemi I, Suusaari, Tetriniemi ja Revonniemi) sekä Nurmeksen keskustaajaman rantaosayleiskaavan (Länsiranta, Itäranta, Vinkerranta). Osayleiskaavojen sijainnit on esitetty erillisissä indeksikartoissa. Yleiskaavassa esitetään tavoitellun kehityksen periaatteet ja osoitetaan tarpeelliset alueet yksityiskohtaisen kaavoituksen ja muun suunnittelun sekä rakentamisen ja muun maankäytön perustaksi. Aineisto on pääosin rasterimuodossa, uusimpien kaavojen osalta myös vektorimuodossa (AutoCAD/dwg). Kaavat ovat ladattavissa pdf-muodossa Lieksan ja Nurmeksen teknisen viraston verkkosivuilta. Nurmeksen kaupungin käyttämä aineistojen koordinaattijärjestelmä on EUREF-FIN (ETRS-GK29) ja korkeusjärjestelmä N2000. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Pielisten Kuokkastenjärven rantaosayleiskaava on vuodelta 2000/2001 ja sen uusimmat kaavamuutokset ovat vuodelta 2013 (Haapolahti ja Nurmesniemi I). Nurmeksen keskustaajaman rantaosayleiskaava on vuodelta 2012. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Ylä-Lapin tunturimittarituhot
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Potentiaalisen tulvametsän tai metsäluhdan esiintymistodennäköisyys 2023
Potentiaaliset tulvametsät ja metsäluhdat -katselupalvelu
Potentiaaliset tulvametsät ja metsäluhdat -latauspalvelu
Kainuun maakuntakaavan WMS GetCapabilities
Ortoilmakuva-aineisto koostuu lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otetuista ilmavalokuvista, joista on ortorekisteröinnin avulla poistettu kameran kallistuman ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Aineiston maastoresoluutio on 25 cm. Ilmakuvat kattavat noin kolmasosan Kouvolan kaupungin alueesta, pois lukien pohjois-Kouvolan alueet. Kuvaukset on tehty vuosina 2004, 2008, 2014 ja 2018. Lisäksi on saatavilla ilmakuvakokoelma, joka kokoaa yhteen uusimmat ilmakuvat näiltä alueilta.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Osa-alueiden pohjakartat - valtuustokausi 2021-2025
Pohjakartat osa-alueille: Lielahti-Hiedanranta, Tesoma, Keskusta ja Alasjärven itäpuoli POHJAKARTTOJEN AINEISTOJA Vesistö, liikenneverkkoa, nimistöä (vesistöt, kaupunginosat, teiden nimiä), rakennuksia, alueita (mm. korttelialueet)
Poijuhavaintoja Suomea ympäröiviltä merialueilta: pintalämpötila sekä aaltopoijuilta myös aaltohavainnot (merkitsevä aallonkorkeus, huipun periodi ja sitä vastaavat tulosuunta sekä suunnan hajonta)
Vektoriaineisto liittyy ympäristöministeriön, Suomen ympäristökeskuksen ja Geologian tutkimuskeskuksen yhteisprojektina toteutettuun arvokkaiden kivikoiden valtakunnalliseen inventointiin, josta on julkaistu loppuraportti (Räisänen ym 2018). Hankkeen tarkoituksena on ollut luoda kattava kuva Suomen erityyppisistä kivikkomuodostumista ja tuottaa niistä yhtenäinen ympäristöperusteinen luokitusaineisto. Kivikot on tässä tutkimuksessa arvotettu niiden geologisten, biologisten ja maisemallisten ominaisuuksien perusteella. Arvotustyö on tehty Ahvenanmaata ja saaristoa lukuun ottamatta koko maasta. Maastohavaintoihin pohjautuvan arvotustyön perusteella katsottiin 472 kivikkoesiintymän olevan valtakunnallisesti arvokkaita. Valtakunnalliset kivikot jakautuvat arvoluokkiin seuraavasti: valtakunnallisesti erittäin arvokkaita (arvoluokka 1) kivikoita 12 kpl, valtakunnallisesti hyvin arvokkaita (arvoluokka 2) 45 kpl, valtakunnallisesti arvokkaita (arvoluokka 3) 144 kpl ja valtakunnallisesti melko arvokkaita (arvoluokka 4) 271 kpl. Valtakunnallisesti arvokkaiden kivikoiden kokonaispinta-ala on 3 687 hehtaaria. Valtakunnallisesti arvokkaita kivikoita esiintyy koko maassa, mutta ne keskittyvät selkeästi Lappiin sekä Keski-Pohjanmaan ja Keski-Suomen maakuntiin. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää maa-ainesoton lupaharkinnan ja maankäytön suunnittelun lisäksi muun muassa ympäristönsuojelussa sekä opetus- ja tutkimustoiminnassa. Tulokset luovat lisäksi pohjaa geologisen ja biologisen monimuotoisuuden arvioimiselle. Selvitys palvelee myös luonnosta kiinnostuneita kansalaisia. Tutkimus ei ole suojeluohjelma eikä sillä ole suoraan lakiin perustuvia oikeudellisia vaikutuksia. Valtakunnallisesti arvokkaat kivikot -raportti on julkaistu Suomen ympäristö-sarjassa sähköisenä versiona ja on ladattavissa osoitteesta HTTP://URN.FI/URN:ISBN:978-952-11-4795-1. Laajan kaksiosaisen raportin toisessa osassa esitellään valtakunnallisesti arvokkaiden kivikoiden yleiskuvaukset ja karttarajaukset. Viite: Räisänen, J., Teeriaho, J., Kananoja, T. ja Rönty, H. 2018. Valtakunnallisesti arvokkaat kivikot, Suomen ympäristö 2/2018. 194 s. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Kattavuus: koko maa, paitsi Ahvenanmaa ja rannikon tietön saaristo. Käyttötarkoitus: Selvitys palvelee ensisijaisesti maa-aineslain mukaista lupaharkintaa ja alueiden käytön suunnittelua. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/ValtakunnallisestiArvokkaatKivikot.pdf (ominaisuustietokenttien selitykset) https://www.ymparisto.fi/fi/luonto-vesistot-ja-meri/luonnon-monimuotoisuus/geologinen-monimuotoisuus/geologisten-muodostumien-valtakunnalliset-inventoinnit
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen HTTP://WWW.Syke.FI/FI-FI/AVOIN_TIETO/KAYTTOLUPA_JA_VASTUUT Lähde: Syke, GTK
Työn yhteydessä tarkastettiin esivalinnassa mukaan otetuista 1 000 kohteesta maastossa 640 kivikkoa. Arvotuksen perusteella katsottiin 472 kivikkokohdetta olevan valtakunnallisesti arvokkaita.
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen kolmelta mastomittauspaikata mitattuja lämpötilan, suhteellisen kosteuden ja tuulen havaintotietoja. Näitä havaintosuureita on eri korkeustasoilta, mastopaikasta riippuen 2 metristä aina 327 metrin korkeuteen.
NANNUT-hankkeessa tehty kuhan pienpoikasten esiintymistä kuvaava malli Itäisen Suomenlahden tutkimusalueelle. Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa 2010 käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi. Tämä aineisto sopii kuhan lisääntymisalueiden sijainnin ja laajuuden (pienpoikasten esiintymisen todennäköisyyden) tarkasteluun Itäisellä Suomenlahdella. Aineistoa voidaan käyttää rannikkovyöhykkeen suunnittelun, kaavoituksen yms. lisätietona, sillä lisääntymisalueiden tunteminen helpottaa osaltaan rannikkoalueen käytön suunnittelua ja suojelua. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa 2010 käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi.
Merentutkimuksen maantieteelliset ominaispiirteet
Syken Geologiset muodostumat WMS-katselupalvelu
Syken Geologiset muodostumat WFS-latauspalvelu
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot