Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasemien hetkelliset pintasäähavaintoarvot. Pintasäähavaintoarvoja ovat lämpötila, paine, suhteellinen kosteus, tuulen nopeus ja suunta sekä sademäärä. Mitattavat havaintoarvot vaihtelevat asemittain. Tyypillisesti havaintoarvoja mitataan 10 min välein.
Oulun kaupungin WFS-palvelu on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Oulun kaupungin asemakaava (Asemakaava), Oulun kaupungin kantakartta (Kantakartta), Oulun kaupungin osoitteet (Osoitteet), Oulun kaupungin valmiit rakennukset (ValmisRakennus). Palvelu perustuu Oulun kaupungin tuottamiin paikkatietoaineistoihin. Aineistoja hallinnoi Oulun kaupungin yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut. Palvelun käyttö on maksutonta ja vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Ilmakuvakartoitus ihmispaineista Suomen rannikon merialueilla. Aineisto sisältää seuraavat ihmispaineiden tyypit: 1. Potentiaalinen ruoppaus tai niitto, pieni 2. Potentiaalinen ruoppaus tai niitto, keskikokoinen (Minimi n. 20m kokoluokkaa) 3. Potentiaalinen ruoppaus tai niitto, suuri (pienvenesataman kokoluokkaa tai suurempi ruoppausalue) 4. Laituri, pieni (alle 10 m eli pääasiallisesti yksityiset pienet ”kyhäelmät” sekä vene- että uimalaiturit) 5. Laituri, iso (yli 10 m eli pääasiallisesti useiden veneiden isommat laiturit, kuten pienvenesatamien laiturit) 6. Aallonmurtaja, pieni (alle 20 m eli pääasiallisesti yksityiset pienet ”kyhäelmät”) 7. Aallonmurtaja, iso (yli 20 m) 8. Pienvenesatama 9. Kaupallinen / Suurten alusten satama 10. Silta (silta, jonka koko pituudelta vesi pääsee virtaamaan/vaihtumaan ali) 11. Silta, ei läpivirtausta (esim. pengertiesilta, jossa veden virtaus rajoittunut) 12. Makean veden purkautumiselle altistunut alue (esim. ojan suisto tms.; kartoitettu visuaalisesti ja sisältää päällekkäisyyksiä luokkien 18 ja 19 kanssa.) 13. Aallonmurtaja, jonka päällä/yhteydessä laituri 14. Rantarakennus (vesirajassa kiinni oleva rakennus eli esim. venevaja, kalastusmaja, rantasauna jne.) 15. Muu ihmisrakennelma- tai toiminta (kaikki muu yo. ja ao. kategorioihin kuulumaton) 16. Kalankasvattamo (kassi/syöttöautomaatti tms.) 17. Rakennettu tai pengerretty ranta 18. Makean veden purkauspiste, iso (SYKE:n uomaverkostodata: Rantaviiva 1:10 000 ja uomaverkosto) 19. Makean veden purkauspiste, pieni (SYKE:n jokiviivadata: Rantaviiva 1:10 000 ja uomaverkosto) 20. Hylätty alus/laiva (ts. hylky) Menetelmä: Ihmispaineet on kartoitettu Maanmittauslaitoksen ortoilmakuvista useamman kartoittajan toimesta ja ne perustavat ilmakuvien visuaaliseen tarkasteluun. Ilmakuvat ovat pääosin vuosilta 2018-2019. Koordinaattijärjestelmä: GCS WGS 1984 Päivämäärä: 3.3.2020 Viittaussuositus aineistolle: Sahla, M., Turkia, T., Nieminen, A., Räsänen, T., Haapamäki, J. ja Hoikkala, J., Suominen, F., Kantanen, J. 2020. Ilmakuvakartoitus ihmispaineista Suomen rannikon merialueilla. Meriluonnonsuojelu, Luontopalvelut, Metsähallitus.
Liito-oravan elinympäristöjen ennustekartat
Liito-oravan elinympäristöjen ennustekartalta näkyy tilastollisen mallituksen perusteella liito-oravalle todennäköisesti sopivat elinympäristöt lajin levinneisyysalueella. Ennustekartat eivät kuvaa liito-oravan esiintymistä tai esiintymistodennäköisyyttä, vaan elinympäristöjä, jotka ovat sille sopivia. Ennustekartta-aineisto on ladattavissa ja käytettävissä alla olevien tietojen hyväksymisen ja lisenssin mukaisesti. Mallituksen on tehnyt Luonnonvarakeskus ja jakelijana toimii Suomen luonnontieteellinen keskusmuseo LUOMUS.
Liito-orava-aineistona käytettiin Suomen ympäristökeskuksen (Syke) tietokannasta saatuja liito-oravan havaintoja. Havaintoja oli alun perin aineistossa n. 48 500 kpl, joita on kertynyt vuodesta 1980 lähtien. Aineisto on kokonaisuutena kirjava ja sisältää esimerkiksi vanhoja sekä epävarmoja havaintoja, joten osa siitä jouduttiin poistamaan tietyin ehdoin mallitustyön luotettavuuden varmistamiseksi. Mallitusta varten havainnoista poistettiin ennen vuotta 2009 tehdyt havainnot, sekä ne, jotka sijoittuivat vesistöihin, havainnon teon jälkeen hakattuihin metsiin, asutukseen, pelloille ja muille ei-metsäisille alueille. Yksittäiseen metsikköön saattoi sijoittua lukuisia havaintoja, joten 170 metriä lähempänä toisiaan olevista havainnoista poimittiin mukaan vain yksi havainto satunnaisotannalla. Liito-oravanaaraiden elinpiiri on n. 8 ha, ja lähekkäin olevien havaintojen poistamisella pyrittiin siihen, että havainnot edustaisivat elinpiiritason tietoa ennemmin kuin metsikön sisäistä vaihtelua. Lopullisessa mallituksessa käytettiin 5 613 havaintoa. Mallituksessa metsiä kuvaavana aineistona käytettiin valtakunnan metsien monilähdeaineistoa (ML-VMI) vuodelta 2017. ML-VMI-aineiston kuvaus. Aineiston kuva-alkion (pikselin) koko vastaa maan pinnalla 16 m × 16 m aluetta. Monilähdeaineisto luokiteltiin puulajin ja tilavuuden mukaan liito-oravalle sopiviin varttuneisiin kuusi-lehti -sekametsiin, muihin varttuneisiin metsiin, jotka soveltuvat liito-oravan liikkumiseen sekä aukeisiin. Varttuneet metsät määriteltiin metsien tilavuuden perusteella ja tilavuuskriteerit sovitettiin alueittain osin VMI:n julkaisemien ikä-tilavuustietojen perusteella ja osin liito-oravahavaintoihin perustuen. Lisäksi maisema-aineistoon liitettiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannasta saadut pellot, asutus, tiestö, muut ei-metsäalueet ja vesistöt. Liito-oravan elinympäristön rakennepiirteet laskettiin seuraavista maisemaluokista: liito-oravalle soveltuvat metsät, liikkumiseen soveltuvat metsät (>10 m), hakkuuaukeat, pellot, asutus ja vesistöt. Maiseman rakennepiirteitä käytettiin mallissa selittävinä tekijöinä. Mallitusta varten liito-oravan esiintymisalue jaettiin 50 km × 50 km ruutuihin, joista koostettiin yhdeksän aluetta kasvillisuusvyöhykkeiden ja muun maantieteellisen vaihtelun perusteella (kuva). Jokaiselle 50 km ruudulle arvottiin sata verrokkipistettä, jotta otos olisi tarpeeksi suuri kuvaamaan 50 km ruudun keskimääräistä maisemarakennetta. Sekä liito-oravien havaintopisteiden että verrokkipisteiden ympäriltä laskettiin kullekin maisemaluokalle useita maiseman rakennetta kuvaavia tunnuksia 250, 500, 1000 ja 2000 m säteellä. Jokaiselle yhdeksälle alueelle tehtiin tämän jälkeen liito-oravapisteiden maisemarakennetta selittävä malli (logistinen regressiomalli) askeltavalla menetelmällä. Seuraavassa vaiheessa liito-oravan esiintymisalueelle sijoitettiin säännöllinen pisteverkosto 500 metrin välein ja pisteille laskettiin samat maisematunnukset kuin liito-orava- ja verrokkipisteille. Kullekin pisteelle laskettiin edelleen mallin antama todennäköisyys välillä 0–100 % sille, että se edustaa liito-oravalle sopivaa elinympäristöä. Punainen väri kartalla indikoi arvoja lähellä 100 %, ja sininen väri lähellä nollaa. Lopuksi todennäköisyydet interpoloitiin 500 metrin väliin jääviin 100 m ruutuihin ns. luonnollisen naapurin menetelmällä. Ennustekarttojen pienin erottuva yksikkö vastaa maastossa on 100 m × 100 m aluetta. Ennustekartoissa on esitetty ne ruudut, joissa metsää on ≥50 %. Ennustekartat on tuotettu osana Euroopan unionin Life-ohjelmaan sisältyvää Liito-orava-LIFE-hanketta Luonnonvarakeskuksen toimesta.
Tampere-Pori-tasoristeyshanke -karttataso on Väyläviraston Tasoristeyspalvelua varten luotu aineisto, jossa esitetään Tampere-Pori-tasoristeyshankkeessa mukana olevat tasoristeykset. Aineisto päivittyy noin kerran viikossa ja se kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineisto toimitetaan Väyläviraston paikkatietopalveluille, joka päivittää sen rajapintoihin.
Tampereen arvokkaat luontotyypit (viherkerroin)
Taso on luotu asemakaavan viherkertoimen käyttöä varten. Luontoarvoihin liittyviä aineistoja on suodatettu ja koottu omiksi tasoikseen, jolloin ne ovat helpommin tulkittavissa viherkerroinkriteereitä tarkasteltaessa. Taso sisältää kokonaisuudessaan Avainbiotooppi -aineiston sekä Luontotyypit -aineistosta uhanalaiset luontotyypit eli ne, joiden uhanalaisuusluokitus on joko CR – Äärimmäisen uhanalaiset, EN – Erittäin uhanalaiset tai VU – Vaarantuneet. Lisätietoja aineistoista saa kunkin aineiston erillisistä metatiedoista. Aineisto sisältää harvinaisten ja uhanalaisten lajien sensitiivistä esiintymistietoa, jonka käsittelyssä ja esittämisessä tulee huolehtia, ettei näiden lajien suojelu vaarannu. KATTAVUUS Kattaa vain selvitetyt alueet, ei koko kaupungin aluetta. PÄIVITYS Päivitetään kun uusia kartoituksia tehdään. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA Aluemuotoinen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS Tarkoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön rajatuille yksiköille. Huomioitavaa, että avainbiotooppien taulukkotiedot sisältävät salassapidettävien lajien esiintymistietoja. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Katso kenttien kuvaukset erillisistä Avainbiotooppi- ja Luontotyypit -aineistoista.
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön Sisältää salattavia tietoja uhanalaisista lajeista.
Paimion kaupungin omistamat ja hallinnoimat kadut sekä kevyen liikenteen väylät
Versiohistoria on noudettavissa varmuuskopioista
Ortoilmakuvat Hyvinkään alueelta. Ilmakuva kattaa Hyvinkään keskusta-alueen. Resoluutio: 10 cm. Kuvauspäivämäärä: 7.6.2017 Tasokoordinaatisto: ETRS-GK-25 Korkeusjärjestelmä: N2000
KUVAUS: Karttataso sisältää Tampereen kaupungin alueelle toteutetun tulvareittianalyysin tulokset viivoina. Tulvareittiselvitys toteutettiin vuonna 2018 Rambollin toimesta. Tulvareitit on analysoitu Tampereen kaupungin laserkeilausaineistojen perusteella (keilausajankohdat keskusta, itä, etelä 2017 ja länsi 2016). Mitä paksumpi viiva karttaan on merkitty, sitä suuremmalta alueelta hulevettä muodostuu kyseiselle tulvareitille. Viivan paksuutta voidaan pitää siis suoraan verrannollisena tulvareitillä kulkevan huleveden mahdollisesti aiheuttamiin vahinkoihin, mikäli tulvareittiä ei huomioida riittävällä tasolla. Tulvareitteihin on saattanut jäädä analyysin laskennallisen luonteen vuoksi virheellisyyksiä erityisesti korkeampien tienpenkereiden kohdalla sekä avo-ojakuivatetuilla alueilla. Tulvareittianalyysi ei huomio tierumpuja tai kaupungin hulevesiviemäriverkostoa. Karttatasoa suositellaan käyttämään osavaluma-alueiden purkupisteet (2022) tason kanssa. PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään satunnaisesti. Karttatason tietojen päivittämisestä vastaa Tampereen kaupungin Hulevedet yksikkö. JULKISUUS: Aineisto ei ole julkinen. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Hulevedet.
Varsinais-Suomen ELY:ssä ja Turun yliopiston Maantieteen laitoksella SYKE:lle tuotettu aineisto, joka perustuu saliniteetin ja sähkönjohtavuuden seurantahavaintoihin. Aineisto sopii aluevesien suolaisuuden toteamiseen.
Ympäristön tilan seuranta (ympäristönseuranta)
Tapio Suominen luonut aineiston. Lähtöaineistoina karttalehtijako TM35-FIN, Varsinais-Suomen ELY:ssä ja Turun yliopiston maantieteen laitoksella SYKE:lle tuotettu aineisto.
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Oulun kaupunki, yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut / Maa ja mittaus
Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus / Finnish Museum of Natural History
Luonnonvarakeskus / Natural Resources Institute Finland
Aineistossa on esitetty rataverkon tasakilometripisteet. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO).
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Aineisto sisältää mm. Kurjenrahkan kansallispuiston Pukkipalon aarnialueen ja Vaskijärven luonnonpuiston alueilla kulkevan Kuhankuonon retkeilyreitistön sekä tietoja alueella sijaitsevista palveluista. Aineisto on kerätty yleispiirteisenä maastokartoituksena ja digitoitu mittakaavassa 1:10 000. Aineisto soveltuu retkeilyyn ja retkeilyreittien suunnitteluun Kuhankuonon alueella. Aineistoa päivitetään Varsinais-Suomen liiton toimesta, jos reitit tai kohteet muuttuvat.
Nimeä-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen (CC BY-SA 4.0)
Laitteita radalla: Opastimien pysähtymisalueet
Alueet, joilla juna pysähtyy opastimelle.
Asemanseutuvyöhykkeet: Kävely- ja pyöräilyaika asemalle
Juna- ja metroasemien ajallinen saavutettavuus kävellen sekä pyöräillen kevyenliikenteen reittejä pitkin. Saavutettavuusvyöhykkeet on laskettu 5, 10 ja 15 min aikajänteelle. Laskenta on aloitettu asemien/laiturialueiden sisäänkäyntipisteistä. Kävelynopeudeksi on määritelty 5,2 km/h ja pyöräilynopeudeksi 14 km/h. Mukana on kaikki Helsingin seudun ja Siuntion juna- sekä metroasemat, joita on yhteensä 83 kpl. Aineisto on Esrin shapefile-muodossa ja koordinaatisto on ETRS-GK25 (EPSG:3879). Aineistoa on päivitetty vuonna 2022. Aineisto ensimmäisen kerran 2016, jolloin toteutus pohjautui Elinvoimaiset Asemanseudut Helsingin seudulla ja Uudellamaalla – projektin (ELIAS) työpaketti 2:n lopputuotteeseen. ELIAS oli HSY:n, Uudenmaan liiton sekä Ympäristöministeriön kanssa yhteistyössä toteutettava projekti, minkä tavoitteina oli asemanseutuja koskevan tietopohjan parantaminen, asemanseutujen potentiaalin tehokkaampi hyödyntäminen sekä niiden toimivuuden ja houkuttelevuuden kehittäminen osana uudentyyppistä kaupunkikehitystä ja vähähiilistä yhteiskuntaa. ELIAS-projektin työpaketti 2 toteutettiin vuoden 2015 aikana. Aineisto löytyy osoitteesta: hsy.fi/avoindata sekä http://kartta.hsy.fi/. Lisätietoja antaa avoindata@hsy.fi.
Juna- ja metroasemien ajallinen saavutettavuus kävellen sekä pyöräillen kevyenliikenteen reittejä pitkin. Saavutettavuusvyöhykkeet on laskettu 5, 10 ja 15 min aikajänteelle. Laskenta on aloitettu asemien/laiturialueiden sisäänkäyntipisteistä. Kävelynopeudeksi on määritelty 5,2 km/h ja pyöräilynopeudeksi 14 km/h.
Maanmittauslaitoksen laserkeilausindeksi (Tampereen Infra)
KUVAUS: Laserkeilauksien aluerajaukset Maanmittauslaitoksen keilausten mukaan. Sisältää kuvauksien metatietoja, mutta ei itse laserkeilauksia. KATTAVUUS: Indeksi kattaa koko Tampereen kaupungin alueen. Osa kuvauksista ulottuu laajemmalle, mutta ulkopuolisilta alueilta alueilta ovat mukana vain ne, joissa myös Tampere on mukana. PÄIVITYS: Päivittyy kuvausten mukaan. YLLÄPITOSOVELLUS: PostGIS-tietokanta KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: aluemainen SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Julkinen. TIETOSUOJA: Ei tietosuojakysymyksiä, sisältää vain kuvausten aluerajaukset. KENTÄT: tunnus Kuvauksen tunnus pinta_ala Kuvatun pinta-alan laajuus aloitus_pv Kuvausten aloituspäivä lopetus_pv Kuvausten lopetuspäivä h_m Kuvauskorkeus metreissä gsd_cm Kuvauksen tarkkuus senttimetreissä mittakaava kuva_km kamera Käytetty kamera hakemisto muuta Lisätietoa kuvauksesta, esimerkiksi tilaajataho tai tarkoitus pvm_apu2 uav orto pix4d linkki Linkki ilmakuvaan, voi vaatia salasanan AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Tampereen Infra
Kokkolan kaupungin kattava yhdistelmä ortokuvista, jotka on kuvattu eri vuosina. Ortoilmakuva (ortokuva) on oikaistu ilmakuva, joka kuvaa maanpinnan kohtisuoraan ilmasta katsottuna ja korjattuna tasokarttaa varten.