Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
NLS-FI INSPIRE Administrative Units Theme Dataset
NLS-FI INSPIRE Administrative Units Theme Dataset is a dataset depicting Administrative Units covering the land area and Maritime Units covering the sea area of Finland. Administrative Units contain the following INSPIRE feature types: AdministrativeUnit, AdministrativeBoundary. Maritime Units contain the following INSPIRE feature types: Baseline, MaritimeZone, MaritimeBoundary. Administrative Units are updated once a year from the NLS Cadastral Index Map database. Maritime Units are quite stable and have no regular update cycle. The dataset is available via the NLS-FI INSPIRE Download Service (WFS) for Administrative Units Theme and it can be viewed via the NLS-FI INSPIRE View Service (WMS) for Administrative Units.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0)
The dataset is generated from the NLS Cadastral Index Map database.
Integrated biodiversity status assessment - pelagic habitats 2018
This dataset represents the Integrated biodiversity status assessment for pelagic habitats using the BEAT tool. Status is shown in five categories based on the integrated assessment scores obtained in the tool. Biological Quality Ratios (BQR) above 0.6 correspond to good status. Open sea areas were assessed based on the core indicators ‘Zooplankton mean size and total stock’ and ‘Chlorophyll-a’, as well as the pre-core indicator ‘Cyanobacterial bloom index’ . Coastal areas were assessed by national indicators. This dataset displays the result of the integrated biodiversity status in HELCOM Assessment unit Scale 4 (Division of the Baltic Sea into 17 sub-basins and further division into coastal and off-shore areas and division of the coastal areas by WFD water types or water bodies). Attribute information: "BQR" = Biological Quality Ratio "Confidence" = Confidence of the assessment "HELCOM_ID" = Code of the HELCOM assessment unit "Country" = Country of coastal assessment unit/ open sea "Level2" = HELCOM sub-basins (name of the scale 2 assessment unit) "Name" = Name of the HELCOM scale 4 assessment unit "Area_km2" = Area of assessment unit "AULEVEL" = scale of the assessment unit "HID" = assessment unit ID by country "SAUID" = ID number for the spatial assessment unit "EcosystemC" = Ecosystem component assessed "Confiden_1" = Confidence of the assessment (0-1, higher values mean higher confidence) "Total_numb" = Number of indicators used in assessment "STATUS" = Integrated status category (0-0.2 = not good (lowest score), 0.2-0.4 = not good (lower score), 0.4-0.6 = not good (low score), 0.6-0.8 = good (high score, 0.8-1.0 = good (highest score))
Data can be used freely given that the source (HELCOM) is cited.
Core and pre-core indicators that were used to calculate the integrated biodiversity status assessment - pelagic habitats (open sea areas): - Zooplankton mean size and total stock (MSTS) 2018 - Cyanobacterial bloom index 2018 - Chlorophyll-a 2018 Coastal areas were assessed by national indicators. Additional information in "State of the Baltic Sea report" and on the State of the Baltic Sea website
Detected spills of mineral oil and other substances
This dataset contains points of information describing the location and size of spills of mineral oil observed during aerial surveillance flights by HELCOM Contracting Parties during 1998-2023. The data covers detections from fixed-wing aircraft only. Since 2014 Contracting Parties have also reported spills of other substances and unknown substances. The purpose of the regional aerial surveillance is to detect spills of oil and other harmful substances and thus prevent violations of the existing regulations on prevention of pollution from ships. Such illegal spills are a form of pollution which threatens the marine environment of the Baltic Sea area. Further information on detected spills in the Baltic Sea area and HELCOM aerial surveillance activities can be found at http://www.helcom.fi/baltic-sea-trends/maritime/illegal-spills/ and https://helcom.fi/action-areas/response-to-spills/aerial-surveillance/ The dataset contains the following information: Country Year Spill_ID = A unique code which will enable each individual spill to be individually identified FlightType = The type of flight the detection was made during: National = "N", CEPCO = "C", Super CEPCO = "SC", Tour d’Horizon = “TDH” Date = The date of the detection (dd.mm.yyyy) Time_UTC = The time of the detection in UTC (hh:mm) Wind_speed = The wind speed at the time of the detection (m/s) Wind_direc = The wind direction in degrees at the time of the detection (degrees) Latitude = The latitude of the detection (decimal degrees, WGS84) Longitude = The longitude of the detection (decimal degrees, WGS84) Length__km = The length of the detection (km) Width__km = The width of the detection (km) Area__km2_ = The area of the detection (km2) Spill_cat = Spill/pollution category: Mineral Oil = “Oil", Other Substance = "Other substance" , "Unknown substance" = “Unknown” EstimVol_m = If Spill_cat="Oil", then estimated min. volume of oil spill. Volume of the detection confirmed/observed as mineral oil as calculated using the Bonn Agreement Oil Appearance Code using the lower figure (BAOAC minimum) in m3. Vol_Category = Category of the detection: <0,1m3 = “1”, <0,1-1m3 = “2”, 1-10 m3 = “3”, 10-100 m3 = “4”, >100 m3 = “5” Type_substance = If Spill_cat="Other substance" or "Unknown. Product name or type of OS or GAR substances that could be identified (in case of known polluter, or via visual identification - cf. BAOAC Atlas). - Examples for OS: vegetable oils (palm oil sun flower oil, soya oil etc.), fish oil, molasses, various chemicals (methanol, biodiesels/FAME, toluene, paraffines etc.); Examples of GAR: solid cargo residues (e.g. coal residues), plastics, fish nets, … OR "Unknown" (in case the type of substance could not be identified) Polluter = Type of polluter source: Offshore Installation = “Rig”, Vessel = “Ship”, Other Polluter or source (e.g. land based source) = “Other”, Unknown = “Unknwon” (in case of an “orphan” spill that cannot be linked to a polluter) Remarks = Any additional information to inform on particular situations Description of marine litter sightings
Use constraints: HELCOM data is free for public use, however, HELCOM should always be cited as the data source.
Access constraints: No limitations on public access.
Data on illegal oil discharges observed by aerial surveillance by HELCOM Contracting Parties was originally submitted and processed by Germany. In 2004 it was decided that HELCOM Secretariat will take over the responsibility of processsing the data and producing maps. Data is annually reported to HELCOM Secretariat and quality assured and verified by HELCOM IWGAS working group. Dataset updated in August 2024.
Integrated biodiversity status assessment - benthic habitats 2018
This dataset represents the Integrated biodiversity status assessment for benthic habitats using the BEAT tool. Status is shown in five categories based on the integrated assessment scores obtained in the tool. Biological Quality Ratios (BQR) above 0.6 correspond to good status. The assessment in open sea areas was based on the core indicators ‘State of the soft-bottom macrofauna community’ and ‘Oxygen debt’. Coastal areas were assessed by national indicators, and may hence not be directly comparable with each other. This dataset displays the result of the integrated biodiverity status in HELCOM Assessment unit Scale 4 (Division of the Baltic Sea into 17 sub-basins and further division into coastal and off-shore areas and division of the coastal areas by WFD water types or water bodies). Attribute information: "BQR" = Biological Quality Ratio "Confidence" = Confidence of the assessment "HELCOM_ID" = id of the HELCOM assessment unit "country" = name of the country / opensea "level_2" = HELCOM sub-basins (name of the scale 2 assessment unit) "Name" = Name of the coastal assessment unit on scale 4 "AULEVEL" = scale of the assessment units "type_descr" = Name of the HELCOM scale 4 assessment unit "SAUID" = ID number for the spatial assessment unit "EcosystemC" = Ecosystem component assessed "Confiden_1" = Confidence of the assessment (0-1, higher values mean higher confidence) "Total_numb" = Number of indicators used in assessment "Area_km2" = Area of assessment unit (km2) "Confiden_1" = Confidence level of the assessment (scores < 0.5 = low, 0.5 - 0.75 = intermediate, > 0.75 = high) "STATUS" = Integrated status category (0-0.2 = not good (lowest score), 0.2-0.4 = not good (lower score), 0.4-0.6 = not good (low score), 0.6-0.8 = good (high score), 0.8-1.0 = good (highest score))
For open sea areas, core indicators that were used to calculate the integrated biodiversity status assessment - benthic habitats: - State of the soft-bottom macrofauna community 2018 - Oxygen debt 2018 Coastal areas were assessed with national indicators and may not be directly comparable with each other. Additional information can be found in "State of the Baltic Sea report" and on the State of the Baltic Sea website
Luken INSPIRE MVMI tiedostolatauspalvelu (Atom)
Luken INSPIRE MVMI tiedostolatauspalvelu (Atom) on Atom-syöte, jonka kautta on saatavilla INSPIRE-direktiivin liitteisiin II ja III kuuluvat Luonnonvarakeskuksen Monilähteisen metsien inventoinnin aineistot vuodesta 2006 lähtien. Palvelu perustuu Luken Avoimien aineistojen tiedostopalvelussa (https://kartta.luke.fi) ladattavana oleviin paikkatietoaineistoihin. Aineistoja hallinnoi Luke. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Aineistot kuuluvat Luken avoimiin aineistoihin.
Metsähakkeen korjuupotentiaali kuvaa metsähakkeen raaka-aineiden teknistä potentiaalia eli hankintamahdollisuutta. Tekninen potentiaali on suurin mahdollinen määrä pienpuuta, joka voitaisiin korjata noudattaen energiapuun korjuuohjeita. Tekninen potentiaali ei kuvaa metsähakkeen saatavuutta, joka riippuu mm. metsänomistajan myyntihalukkuudesta ja kilpailutilanteesta. Potentiaalit on laskettu nuorista metsistä saatavalle pienpuulle viidellätoista yhden tai kaksi maakuntaa käsittävällä laskenta-alueella (Koljonen ym. 2017). Pienpuuta korjataan varttuneiden taimikoiden hoidon ja ensiharvennusten yhteydessä. Puuston pienen koon vuoksi taimikonhoidosta saatavan metsähakkeen hankintapotentiaali on kuitenkin mitätön, joten laskelmassa on mukana vain ensiharvennuksista saatava metsähakkeen hankintapotentiaali. Potentiaalit laskettiin Luonnonvarakeskuksen MELA-mallilla (Redsven ym. 2013), jolla simuloitiin metsänhoito- ja energiapuun korjuu ohjeiden (Koistinen ym. 2016, Äijälä ym. 2014) mukaisia metsien käsittely- ja kehitysvaihtoehtoja. Toimenpidevaihtoehtoina nuorissa metsissä oli ainespuun korjuu sekä energiapuun korjuu rankana, kokopuuna tai integroituna ainespuun korjuun kanssa. Laskelmissa hakkuu toteutettiin ensimmäisen kymmenvuotiskauden aikana aina, kun se oli metsänhoitosuositusten mukaan mahdollista. Näin laskettuun pienpuupotentiaaliin sisältyy myös mittojensa puolesta materiaalikäyttöön soveltuvaa puuta. Tämän vuoksi esitetään kaksi potentiaaliarviota: -Läpimitta alle 10 cm -Läpimitta alle 14 cm. Ensimmäiseen on luettu mukaan ne puut, joiden läpimitta rinnan korkeudella on alle 10,5 cm, ja toiseen ne, joiden läpimitta on alle 14,5 cm. Seuraavaksi maakunnittaiset potentiaalit levitettiin karttamuotoon puuntuotannon metsämaalle 1 km x 1 km hilaan. Puuntuotannon metsämaa määriteltiin tässä siten, että Monilähteisen Valtakunnan Metsien Inventoinnin (MVMI) vuoden 2013 aineistoon perustuen valittiin metsämaa-alueet, joista poistettiin suojelu- ja suojeluohjelma-alueet sekä Metsähallituksen omalla päätöksellä suojelemat ja erillissopimuksin puuntuotannon ulkopuolelle jätetyt alueet. Hila-aineistosta valittiin ne pikselit, joiden katsottiin edustavan pienpuun korjuukohteita seuraavien ehtojen mukaisesti: • puuston keskiläpimitta ≥ 8 cm • runkoluku ≥ 1500 / ha • keskipituus < 10,5 m Lapin maakunnassa ja keskipituus < 12,5 m muualla. Tämän jälkeen pienpuupotentiaali jaettiin näille pikseleille painottaen MVMI:n runkopuun biomassalla. Viitteet Avoin tieto. 2016. Internet-portaali. Suomen ympäristökeskus. Saatavissa: http://www.syke.fi/avointieto. Avoimien aineistojen tiedostopalvelu. 2015. Internet-portaali. Luonnonvarakeskus. Saatavissa: http://kartta.metla.fi/. Koljonen, T., Soimakallio, S., Asikainen, A., Lanki, T., Anttila, P., Hildén, M., Honkatukia, J., Karvosenoja, N., Lehtilä, A., Lehtonen, H., Lindroos, T.J., Regina, K., Salminen, O., Savolahti, M. & Siljander, R. 2017. Energia ja ilmastostrategian vaikutusarviot: Yhteenvetoraportti. Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 21/2017. 106 s. Saatavissa: http://tietokayttoon.fi/julkaisu?pubid=16902. MetINFO. 2014. MetINFO – Metsätietopalvelut. Saatavissa: http://www.metla.fi/metinfo. Redsven, V., Hirvelä, H., Härkönen, K., Salminen, O., Siitonen, M. 2013. MELA2012 Reference Manual (2nd edition). Finnish Forest Research Institute. 666 p. (Saatavissa: http://mela2.metla.fi/mela/julkaisut/oppaat/mela2012_2nd_ed.pdf). Äijälä, O., Kuusinen, M. & Koistinen, A. 2010. Hyvän metsänhoidon suositukset energiapuun korjuuseen ja kasvatukseen. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 31 s. Saatavissa: http://www.tapio.fi/files/tapio/Aineistopankki/Energiapuusuositukset_verkkoon.pdf.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
The GTK’s Mineral Deposit database contains all mineral deposits, occurrences and prospects in Finland. Structure of the new database was created in 2012 and it is based on global geostan-dards (GeoSciML and EarthResourceML) and classifications related to them. The database is in Oracle, data products are extracted from the primary database. During 2013 GTK’s separate mineral deposit databases (Au, Zn, Ni, PGE, U, Cu, Industrial minerals, FODD, old ore deposit database) were combined into a single entity. New database contains extensive amount of information about mineral occurrence feature along with its associated commodities, exploration activities, holding history, mineral resource and re-serve estimates, mining activity, production and geology (genetic type, host and wall rocks, min-erals, metamorphism, alteration, age, texture, structure etc.) Database will be updated whenever new data (e.g. resource estimate) is available or new deposit is found. Entries contain references to all published literature and other primary sources of data. Also figures (maps, cross sections, photographs etc.) can be linked to mineral deposit data. Data is based on all public information on the deposits available including published literature, archive reports, press releases, companies’ web pages, and interviews of exploration geologists. Database contains 33 linked tables with 216 data fields. Detailed description of the tables and fields can be found in separate document. (http://tupa/metaviite/MDD_FieldDescription.pdf) The data products extracted from the database are available on Mineral Deposits and Exploration map service (http://gtkdata.gtk.fi/MDaE/index.html) and from Hakku -service (http://hakku.gtk.fi).
Geological Survey of Finland's basic licence
Source data was separate mineral deposit databases (Au, Zn, Ni, PGE, U, Cu, Industrial miner-als, FODD, old deposit database) which were combined into Mineral Deposit Database. Data-bases didn’t contain detailed production data, this data was imported from excel-sheets compiled by K. Puustinen (http://weppi.gtk.fi/aineistot/kaivosteollisuus/). Original data was based on all public information on the deposits available including published literature, archive reports, press releases, company Internet pages, and interviews of exploration geologists. In future the data sources will be the same and database will be updated whenever new data is available or new deposit is found. Deposits in the source databases were included based on certain criteria depending on the data-base. Such criteria are not in use anymore, every promising prospect will be inserted to the data-base. The original criteria were following: Au: A prospect must contain at least 1 ppm Au for a 1 m section or at least 0.5 ppm Au for a 5 m section. Zn: A prospect must have at least one drill hole with a grade of >1% Zn for >1 m or >0.5 % Zn for >5 m. Ni: A prospect must have at least one drill hole or continuous outcrop sample with a grade of >0.5 % Ni equivalent >1 m. PGE: The threshold for a prospect to be included into the database varies geographically. Cu: A prospect must contain at least 1.5% Cu for a 1 m section or 20 m at 0.5% Cu, or at least 0.2 Mt ore at 0.2% Cu. FODD: Deposits with the following metals are included in the FODD: Ag, Au, Be, Co, Cr, Cu, Fe, Li, Mn, Mo, Nb, Ni, Pb, Pd, Pt, Rh, REE, Sc, Sn, Ta, Ti, U, V, W, Y, Zn and Zr. Only such deposits where one or several of these metals form the majority of the value of the case are in-cluded, and only when there is a resource estimate of some kind in the primary reports on the deposit. U, Industrial minerals and Ore deposit database: Unknown criteria.
NLS-FI INSPIRE Download Service (WFS) for Administrative Units
NLS-FI INSPIRE Download Service (WFS) for Administrative Units Theme is an INSPIRE compliant direct access Web Feature Service. It contains the following INSPIRE feature types: AdministrativeUnit, AdministrativeBoundary, Baseline, MaritimeZone, MaritimeBoundary. The service is based on the NLS-FI INSPIRE Administrative Units dataset. The dataset is administrated by the National Land Survey of Finland.
Lentogeofysikaalinen magneettinen anomaliakartta
GTK on tehnyt geofysikaalista lentomittauskartoitusta ns. matalalentomittauksena vuosina 1972-2007. Lentokorkeutena on ollut 30-40 metriä ja lentolinjojen väli on ollut pääasiassa 200 metriä. Lentolinjat kulkevat pohjoisesta etelään tai idästä länteen geologisen pääsuuntaukseen perustuen ja mittauspisteiden väli lentolinjoilla on ollut 6-50 metriä. Mitatut geofysikaaliset suureet ovat: maan magneettikenttä, maankamaran sähkömagneettinen kenttä ja luonnon gammasäteily. Magneettisissa mittauksissa mitataan maan magneettikentän voimakkuutta (magneettivuon tiheyttä) ja mittaustuloksena saatava suure on kokonais- eli totaalimagneettikentän voimakkuus. Mittaukset on tehty vuoteen 1991 asti 1-3 protonimagnetometrilla ja vuodesta 1991 alkaen 1-2 cesium-magnetometrilla. Pääosa maapinta-alasta on lennetty kahta magnetometriä käyttäen.
Vuosikymmenten varrella aineistoa on mitattu eri lentokoneilla ja erilaisilla mittausjärjestelmillä ja siten aineisto ei ole täysin yhtenäistä ja sen laatu on eri vuosina eritasoista. Aineisto on kuitenkin kerätty ja tallennettu systemaattisesti sekä yhtenäistetty mahdollisuuksien mukaan. Paikannustarkkuus on myös vuosien varrella vaihdellut. Vuosien 1972 - 1975 paikannus perustuu pelkästään kiintopistesidontoihin, jolloin tarkkuus kiintopisteiden kohdalla on luokkaa 50-100m, pisteiden välillä epätarkempaa. Vuonna 1976 käyttöön saatiin Doppler-navigointilaite, jolloin myös kiintopisteiden välillä pystyttiin pitämään tarkkuus suunnilleen samana kuin kiintopisteiden kohdalla. Vuonna 1993 siirryttiin differentiaaliseen GPS–järjestelmään, ja tällöin tarkkuudessa päästiin metrin kertaluokkaan. Magneettisen sidonnan apuna on käytetty Ilmatieteen laitoksen toimittamia geofysikaalisten observatorioiden keräämiä magneettikentän tuntikeskiarvoja.
Peltolohkorekisteri Peltolohkorekisteri on vuosittainen aineisto, joka sisältää vuosittaisella tukihakemuksella olevat peruslohkot. Peruslohkolla tarkoitetaan yksittäisen hakijan (pl. yhteiskäyttölohkot) viljelemää ja hänen omistuksessaan tai hallinnassaan olevaa maantieteellisesti yhtenäistä viljelyaluetta, jota rajoittaa kunnan raja, omistusoikeuden raja, tuki- tai sopimusalueen raja, vesistö, piiri- tai valtaoja, tie, metsä tai muu vastaava raja. Tuenhakijan omistuksessa oleva maantieteellisesti, korvauskelpoisuudeltaan ja maankäyttölajiltaan yhtenäinen alue on yksi peruslohko, vaikka se muodostuisi useasta hakijan omistuksessa olevasta erillisestä rekisteritilasta. Arvokkaiden tietoaineistojen (EU) 2023/138 määrittelyn tavoitteena on ollut varmistaa, että yhteiskunnallisesti potentiaalisimmat julkiset tiedot ovat uudelleen käytettävissä. Ruokavirastoa koskettaa teema paikkatieto: Viitelohkot ja Viljelylohkot Ruokavirasto lisää vuoden 2023 tiedoista alkaen ominaisuustietoja julkaistaviin aineistoihin seuraavasti: Peltolohkorekisteri - Luonnonmukainen tuotanto - Kaltevuus, ha (Peruslohkolla olevat kaltevat alat, kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %) - Pohjavesiala, ha - Natura-ala, ha - Suojakaistavaatimus (metriä), m Aineistossa seuraavat uudet kentät: LUOMUVILJELY: 1=kyllä tai 0=ei KALTEVA_ALA: Peruslohkolla olevat kaltevat alat. Kaltevuus Manner Suomessa yli 15 % ja Ahvenanmaalla yli 10 %, ha POHJAVESI_ALA: ha NATURA_ALA: ha SUOJAKAISTA_M: Peruslohkon suojakaistavaade, metriä Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/tuet/maatalous/oppaat/hakuoppaat/peltotukiopas/peltotukien-hakuopas-2024.pdf
Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
Ruokavirasto INSPIRE - metatiedot tiedostopalvelun Atom-syötteelle