Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Aineisto sisältää Savitaipaleen kunnan alueella voimassaolevien ranta-asemakaavojen aluerajaukset. Kaavapiirrokset sekä muut liitteet alueittain liitetiedostoina pdf-muodossa. Aineiston päivitys ja ylläpito on jatkuvaa.
Ranta-asemakaavoja on tehty 1970-luvulta lähtien. Ranta-asemakaavat ovat ainoa kaavamuoto, jossa maanomistajalla on oikeus kaavan laatimiseen.
Sinisen kasvun toimijat Varsinais-Suomessa
"Sininen kasvu tarkoittaa pitkän aikavälin strategiaa, jolla tuetaan merialan kasvua kokonaisuutena. Strategian mukaan meret ja valtameret ovat tärkeitä Euroopan talouden moottoreita, ja niihin liittyy huomattava innovaatio- ja kasvupotentiaali. Sinisellä kasvulla edistetään EU:n yhdennetyn meripolitiikan puitteissa älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista." Lähde: https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth_fi Aineisto sisältää seuraavat tiedot: Toimijan nimi, Toimija, Toimiala, Katuosoite, x_koord, y_koord, nettisivuosoite
Hyvinkään ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto on julkaistu Hyvinkään internet karttapalvelussa ja on saatavissa WMS-katselurajapintapalvelusta. Ajantasa-asemakaavassa on epätarkkuuksia. Tarkista varsinainen asemakaava sekä ajantasaiset kiinteistötiedot aina Hyvinkään kaavoituksesta ja tonttipalveluista.
Ajantasa-asemakaava koostuu eri aikoina tehdyistä asemakaavoista, joista vanhimmat voimassa olevat asemakaavat ovat 1940-luvulta. Asemakaavamuutosten ja uusien asemakaava-alueiden myötä ajantasakaavan sisältö ja aluerajaukset muuttuvat vuoden aikana.
Espoon kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka yhdistelmäkartta maanalaisista johdoista. Sähkö-, puhelin-, valaistus-, vesi-, viemäri-, kaukolämpö- ja kaasuverkot tallennettu johtolajeittain. Tuotettu maastomittauksella ja digitoimalla. Aineisto jatkuvassa ylläpidossa.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(a) nojalla Johtolaitoksen kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset rajoitteeet
Tuotettu pääosin maastosta avokaivantomittauksella tai peilaukseen perustuvalla mittauksella. Vesi- ja viemäriverkoissa myös digitoimalla tuotettua verkkoa. Maanalaisten johtojen sijoittaminen kaupungin katu- tai viheralueelle edellyttää kohteiden kartoittamista ja tietojen toimittamista yhdistelmäjohtokartalle. Aineiston tallennusviive alle 1 kk.
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:20000. Kartta on julkaisu myös internet-sivulla http://kirkkonummi.karttatiimi.fi/ Opaskartta kattaa koko Kirkkonummen kunnan Opaskartta sisältää tie-, katu- ja rataverkon, osoitetiedot, karkean maankäyttötiedon sekä palvelutietoja. Opaskarttaa päivitetään jatkuvasti.
Aineisto sisältää kaikille soveltuvien kalastuspaikkojen sijainnit ja erilaisia tietoja paikoista, kuten parkkimahdollisuus, veneenlaskumahdollisuus, leiriytymis- ja tulentekomahdollisuus, jätehuolto sekä mahdolliset saalislajit. Kalapaikkoja on kartoittanut Lounais-Suomen Vapaa-ajankalastajista eri henkilöitä vuosina 2012–2013, ja tiedot on kasattu vuonna 2013. Aineisto soveltuu kalapaikkojen tarkasteluun ja vertailuun.
Keski-Pohjanmaan maakuntakaavayhdistelmä yhtenäisessä tietomallissa
Maakuntakaava on kartalla esitetty suunnitelma alueidenkäytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteista sekä maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisista alueista. Keski-Pohjanmaan maakuntakaavayhdistelmä käsittää Keski-Pohjanmaan voimassa olevat vaihemaakuntakaavat: Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan 1. vaihekaava (vahvistettu 24.10.2003), Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan 2. vaihekaava (vahvistettu 29.11.2007), Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan 3. vaihekaava (vahvistettu 8.2.2012) ja Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan 4. vaihekaava (mannertuulivoima, maisema ja kulttuuriympäristö, vahvistettu 22.6.2016). Kaavojen virallinen mittakaava (tulkitsemismittakaava) on 1:200 000. Lisätietoja: kirjaamo@keski-pohjanmaa.fi Aineisto on visualisoitu HAME -tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin. Lisätietoa HAME-hankkeesta: http://www.syke.fi/hankkeet/hame
Aineisto on visualisoitu HAME-tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista.
Suomen ympäristökeskuksen (Syke) laatima valtakunnallinen valuma-aluejako koostuu viidestä hierarkiatasosta, jotka kattavat uomien ja järvien valuma-alueiden lisäksi myös merialueet. Tarkimmalla tasolla valuma-aluejaossa on yli 40 000 valuma-aluetta. Valtakunnallinen valuma-aluejako on osa Vesistöjen perustietovarantoa. Valuma-aluejako on tuotettu mallintamalla hyödyntäen Syken laatimaa virtaussuuntamallia, joka perustuu Maanmittauslaitoksen 10 m:n korkeusmalliin. Virtaussuuntamallin virtausreittien tarkkuutta on parannettu kovertamalla siihen uomaverkostoa ja vesialueita sekä yleisten teiden tierummut. Hierarkkisen perustan valtakunnalliselle valuma-aluejaolle luo Syken Ranta10-rantaviiva-aineiston uomaverkosto ja järvet. Valtakunnallinen valuma-aluejako on luotu palvelemaan hyvin laajasti vesivarojen käyttöä ja hoitoa, vesiensuojelua ja vesientutkimusta sekä vesivaroihin liittyvää kansainvälistä ja kansallista raportointia ja tietojärjestelmätyötä. VALUMA-ALUEJAON HIERARKIATASOT Valtakunnallinen valuma-aluejako koostuu viidestä hierarkiatasosta, joita kuvaamaan on kehitetty laajennettavissa oleva hierarkkinen tunnusjärjestelmä. Uomien ja järvien valuma-alueille on määritetty purkupisteet. TASO1 jakautuu viiteen valuma-alueeseen sen mukaan, mihin mereen pintavesi lopulta virtaa. Erityistapauksena myös Laatokka muodostaa oman osa-alueensa, vaikka se lopulta laskeekin Itämereen. TASO2 kuvaa päävesistöalueita ja rannikkoalueita (yli 80 kpl). Yksittäisen päävesistöalueen muodostaa vähintään 200 km2:n kokoinen yhden tai useamman laskujoen kautta mereen purkautuvien sisävesien muodostama kokonaisuus. Rannikkoalueet kattavat myös merialueet merisaarineen. Päävesistöalueiden ja rannikkoalueiden nimet ja numerointi noudattelevat aiempaa valuma-aluejakoa. TASO3 sisältää yli 200 osa-aluetta, jotka on muodostettu hyödyntämällä soveltuvilta osin Valuma-aluejako1990:n I jakovaiheen osa-alueita ja merenhoidon aluejakoa sekä HELCOM:n allasjakoa. TASO4 on valuma-aluejaon tarkin valtakunnallisesti yhtenäiseen uomahierarkiaan perustuva taso. Se muodostuu yli 20 000 osa-alueesta, jotka on mallinnettu Ranta10:n järville ja uomille/uomajatkumoille. Uomajatkumolla tarkoitetaan peräkkäisten uomien ja alle 50 ha järvien muodostamia uoma-järviketjuja. Yli 50 ha:n kokoiset järvet ja yli 100 metrin pituiset uomat/uomajatkumot omaavat oman valuma-alueen. Merialueilla apuna osa-alueiden muodostamisessa ovat olleet Vesistöjen perustietovarannon meriperusyksiköiden lisäksi osin myös VHS-rannikkovesimuodostumat. Tällä tasolla valuma-alueiden koon alarajaksi on määritetty 50 ha eli sitä pienemmät valuma-alueet on yhdistetty aina alapuoliseen valuma-alueeseen. TASO5 on valtakunnallisen valuma-aluejaon tiheäseulaisin taso, jossa valuma-alueita on jaettu edelleen pienempiin osiin myös vesienhoidollisin perustein. Taso 5 koostuu uomille, järville ja merialueille sekä niiden osille mallinnetuista valuma-alueista (yht. yli 40 000 osa-aluetta). Perustan Taso5:n valuma-aluerajauksille luovat pintavesien osia kuvaavat vesistöjen perusyksiköt. Järvien valuma-alueet (yli 12 000 kpl) on määritetty yli 1 ha:n järviperusyksiköille uomaverkoston varrella sekä yli 50 ha:n järviperusyksiköille uomaverkoston ulkopuolella. Uomien valuma-alueet (yli 28 000 kpl) on määritetty yli 100 m pituisille uomaperusyksiköille. Meri- ja rannikkoalueiden osa-alueet (yli 400 kpl) on määritetty meriperusyksiköiden avulla huomioiden rannikon välialueet ja merisaarten vedenjakajat. VALUMA-ALUEIDEN TIEDONHALLINTA Perustan valtakunnalliselle valuma-aluejaolle ja sen tiedonhallinnalle luo Vesistöjen perustietovaranto, joka koostuu uomia, järviä ja merialueita kuvaavista paikkatietoaineistoista sekä niihin liitettävissä olevasta tietovarastosta (VesiPetoDW). Valuma-aluejaon hierarkiatasoihin ja niiden osa-alueisiin liittyvä tietovarasto on tallennettu Vesistöjen perustietovarannon VesiPetoDW-tietokantaan. Vesistöjen perustietovarannon tauluista löytyvät valmiiksi lasketut fysiografiset ja hierarkkiset tiedot on linkitettävissä paikkatietotuotteeseen tunnusten avulla. Myöhemmin tiedot ovat saatavilla myös API-rajapinnan kautta. PUUTTEET JA EPÄTARKKUUDET VALUMA-ALUEJAOSSA Virtaussuuntamallin laskentaan ja valuma-aluejaon mallintamiseen käytetyissä lähtöaineistoissa voi esiintyä paikoin puutteita, epätarkkuuksia tai virheitä, jotka saattavat vaikuttaa valuma-alueiden rajaustuloksiin sekä niiden ominaisuustietojen laskentaan. Erityisesti Suomen rajojen ulkopuolisilla vesistöalueiden osa-alueilla valuma-alueiden rajaukset eivät ole luotettavia lähtöaineiston epätarkkuudesta johtuen. Samoin valuma-alueille lasketut tilastotiedot ovat puutteellisia ulkomaille sijoittuvien osa-alueiden osalta. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. LISÄTIETOJA Valuma-aluejaon viitedokumentti https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Valumaaluejako.pdf Virtaussuuntamalli10m https://ckan.ymparisto.fi/dataset/virtaussuuntamalli-10-m Ranta10 https://ckan.ymparisto.fi/dataset/ranta10-rantaviiva-1-10-000 Tämä valtakunnallinen valuma-aluejako korvaa 1990-luvulla käyttöönotetun valuma-aluejaon (valuma-aluejako1990 https://ckan.ymparisto.fi/dataset/valuma-aluejako-1990). THE FINNISH RIVER BASIN SYSTEM The Finnish River basin system made by the Finnish Environment Institute (Syke) consists of five hierarchical levels, which cover not only the catchment areas of river segments and lakes, but also sea areas. At the most precise level, there are more than 40,000 catchment areas in the river basin system. The river basin system is part of the Water database. The river basin system has been produced by modeling using the flow direction model prepared by Syke, which is based on the 10 m digital elevation model (DEM) of the National Land Survey of Finland. The accuracy of the flow paths of the flow direction model has been improved by burning in the river network and lakes as well as road culverts of public roads. The river network and lakes of Syke’s Ranta10 shoreline data set creates the hierarchical basis for the river basin system. The Finnish River basin system has been created to serve very broadly the use and management of water resources, water protection and water research, as well as international and national reporting and information systems related to water resources. THE HIERARCHY LEVELS OF THE RIVER BASIN SYSTEM The Finnish River basin system consists of five hierarchy levels, including expandable hierarchical identification system. Discharge points have been determined for the catchment areas of rivers and lakes. LEVEL 1 is divided into five catchment areas, depending on which sea the surface water eventually flows into. As a special case, Lake Ladoga also forms its own sub-region, even if it eventually flows into the Baltic Sea. LEVEL 2 describes main watershed areas and coastal areas (more than 80 areas). An individual main river basin is formed by inland waters discharging into the sea through one or more tributaries with a size of at least 200 km2. Coastal areas also cover sea areas with sea islands. The names and numbering of the main watershed areas and coastal areas follow the previous river basin system. LEVEL 3 contains more than 200 sub-areas, which have been formed by utilizing, where applicable, the sub-areas of the 1st level of the previous river basin system, as well as the marine management areas and HELCOM's basin division. LEVEL 4 is the most accurate level of the river basin system based on a nationally uniform river network hierarchy. It consists of more than 20,000 sub-catchments modeled on Ranta10's lakes and river segments. Lakes over 50 ha in size and “river segment continuations” over 100 meters long have their own catchment area. In marine areas, in addition to the marine basic units of the Water database, WFD coastal water bodies have also been used to help in the formation of sub-regions. At this level, the lower limit of the size of the catchment areas has been determined to be 50 ha, i.e. catchment areas smaller than that are always connected to the catchment area below. In LEVEL 5 catchment areas have been further divided into smaller parts also based on WFD water bodies. Level 5 consists of catchment areas modeled for river segments, lakes and sea areas and their parts (over 40,000 parts in total). The basis for Level 5 catchment area delineations are the basic units of the Water database. The catchment areas of the lakes (more than 12,000) have been determined for basic lake units of more than 1 ha along the river network and for basic lake units of more than 50 ha outside the river network. The catchment areas of the river segments (more than 28,000 pieces) have been determined for river basic units longer than 100 m. Sub-areas of sea and coastal areas (more than 400 units) have been defined using marine basic units, taking into account the intermediate areas of the coast and watersheds of sea islands. INFORMATION MANAGEMENT OF CATCHMENTS The basis for the river basin system and its data management is the creation of the Water database of water basic units, which consists of spatial data materials describing river segments, lakes and marine areas, as well as a data warehouse that can be connected to them (VesiPetoDW). The pre-calculated physiographical and hierarchical data found in the tables of the Water database can be linked to the spatial data product using unique Ids. Later, the data will also be available via the API interface. DEFICIENCIES AND INACCURACIES IN THE RIVER BASIN SYSTEM The source materials used for the calculation of the flow direction model and the modeling of the catchment area distribution may have some shortcomings, inaccuracies or errors, which may affect the delineation results of the catchment areas and the calculation of their characteristic data. Especially in sub-regions of watersheds outside the borders of Finland, the delineations of catchment areas are not reliable due to the inaccuracy of the source material. Similarly, the statistical data calculated for catchment areas are incomplete for sub-areas located abroad.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Ensimmäinen koko Suomen kattava vesistöaluerajaus valmistui vuonna 1863 ja julkaistiin Ylitirehtööri valtioneuvos Cl. W. Gyldenin toimesta Keisarillisessa Tie- ja Vesikulkulaitosten Ylihallituksessa nimellä "Suomenmaan joet ja järvet". Vuonna 1936 ilmestyi Hydrografisen toimiston julkaisuna T. V. Olinin teos “Suomen vesistöjen alueet ja järvet”. Teokseen koottiin tiedot kaikista niistä “sadealueista”, joiden pinta-ala Suomen alueella oli vähintään 200 neliökilometriä. Rajaus toteutettiin Suomen yleiskartalle (1: 400 000). Vesistöaluenumerointi toteutettiin vuonna 1968 maataloushallituksen insinööriosastossa. Prosessi saatettiin toisen jakovaiheen osalta päätökseen 1971, jolloin ilmestyi Vesihallituksen julkaisuja -sarjassa tutkimus “Suomen vesistöalueet”. Peruskartoituksen loppuunsaattaminen (mittakaavassa 1:20 000) vuonna 1978 ja peruskartan pienennösten valmistuminen (mittakaavassa 1:50 000) vuosina 1983 - 1987 mahdollistivat valuma-alueiden entistä tarkemman ja pienempiä osa-alueita käsittävän rajaamisen. Valuma-alueiden rajaus suoritettiin topografian ja vesistöjen perusteella 1:50 000 mittakaavaisille paperikartoille, joilta alueet digitoitiin FINGIS-ohjelmalla sokkodigitointina vesien- ja ympäristöntutkimuslaitoksen hydrologian toimistossa vuosina 1984-1990. Numeerinen vesistöaluerekisteri valmistui 1991 ja liitettiin osaksi ympäristöhallinnon ympäristötietojärjestelmää samana vuonna. Valtakunnan kattavien korkeusmallien tarkentuminen ja mallinnusalgoritmien kehittyminen ovat mahdollistaneet uuden tavan tuottaa valtakunnallinen valuma-aluejako. Tämä valtakunnallinen valuma-aluejako on ensimmäinen kokonaan digitaalisilla tuotantomenetelmillä toteutettu Suomen kattava hierarkkinen valuma-aluejako.
Tuusulan alueen yleistetty karttatuote, jossa erotettavissa muun muassa pelto- ja metsäalueet, vesistöt, tiestöä (moottori-, pää- ja yhdystiet), pyörätiet ja asuinalueet osoitteineen. Kartta ei ole mittatarkka, vaan tarkoitettu ainoastaan visuaaliseen tarkasteluun ja opastamiseen. Aineistoa ylläpidetään vektorimuodossa Esrin paikkatieto-ohjelmistoilla ja ETRS-GK25-tasokoordinaatistossa (EPSG: 3879). Aineistoa päivitetään jatkuvasti. Opaskartta painatetaan neljän vuoden välein (viimeksi 2021).
Tuusulan ensimmäinen opaskartta painettiin vuonna 1975. Opaskartta valmistettiin kalvoille raamustetetuilla maskeilla. Työn pohjana käytetty peruskarttaa 1:10 000 mittakaavassa. Painossa mittakaava muutettiin 1:20 000. Ensimmäinen numeerinen opaskartta ilmestyi vuonna 1993. Kartta valmistettiin digitoimalla ja siihen käytettiin Fingis-ohjelmaa. Digitointiaineistona käytetty vanhoja opaskarttamaskeja ja peruskarttaa 1:10 000 mittakaavassa. Aineistoa ylläpidetään pohjakartan ja kaava-aineistojen pohjalta.
Velho-järjestelmän Paaluperustukset-kohdeluokka kuuluu Rakennerekisterin Alusrakenne-tietokokonaisuuden alle. Paaluperustukset-kohdeluokan tiedot ovat sijainneet Tierekisterissä TL 171 Pohjanvahvistukset ja pohjarakenteet -tietolajin alla. Ominaisuustietokuvaukset ja kohdeluokan vastaavuus suhteessa Tierekisterin tietolajiin löytyy täältä https://ohje.velho.vaylapilvi.fi/tietokuvaus/#Ominaisuustietokuvaukset. Aineisto kattaa Väyläviraston ylläpitämän maantieverkon.
Tiestötietojen osalta Velho korvaa Tierekisterin ja samalla tiestötietojen käsitemalli uudistuu. Tierekisterin tietolajit (TL) ovat Velhossa kohdeluokkia.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Valuma-aluejako
Ominaisuustietokuvaukset ja Tierekisterin tietolajien vastaavuudet Velhossa
Ruokavirasto - INSPIRE WFS on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla maanpeite ja maankäyttö karttatasoja. Palvelu perustuu yhdennetyn tukien valvonta- ja hallinnointijärjestelmän (IACS) ja peltolohkorekisterin (LPIS) tietoja sisältävään aineistoon. Aineistoja hallinnoi Ruokavirasto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia.
Aloitetut ja valmistuneet asunnot 2012-2015
Aineistot sisältävät sijaintitarkkaa tietoa asuntotuotannosta ja ne on kerätty kalenterivuosittain. ​Aineisto kattaa Helsingin seudun 14 kuntaa. Asuntotuotantoaineistot kuvaavat valmistuneita ja alkaneita asuntoja pistegeometrioina. Osa pistegeometrioista sisältää useamman kuin yhden rakennuksen asuntotuotantotiedot. Ominaisuustietoina: ID= Kohteen yksilöivä tunniste Kunta = Kohteen sijaintikunnan nimi Kunta_nro= Kuntatunnus Talotyyppi= AP; pientalo. AK; Kerrostalo Asunt_lkm: Valmistuneiden asuntojen määrä kohteessa Valmvuosi / Aloitusvuosi= Kohteen valmistumis- tai aloitusvuosi ARAtuotant (vain valmistuneet)= ARA; ARA-kohde. ASO; ASO-kohde. Muuten tyhjä. Geometria: pisteet Aineisto on tuotettu ja sitä on hyödynnetty Helsingin seudun Maankäytön, asumisen ja liikenteen aiesopimuksen 2012-2015 tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Aineistoa ei päivitetä. Aineistojen koordinaatisto: ETRS-GK25. Aineisto on avointa data ja sitä koskee CC 4.0 By -lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto Aineisto löytyy osoitteesta: hsy.fi/avoindata sekä https://kartta.hsy.fi/ Lisätietoja antaa sepe@hsy.fi
Aineisto on tuotettu ja sitä on hyödynnetty Helsingin seudun Maankäytön, asumisen ja liikenteen aiesopimuksen 2012-2015 tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Aineistoa ei päivitetä.
Rauman kaupungin ajantasa-asemakaava on pohjakartalle piirretty koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Asemakaavat ovat maankäyttöä ohjaavia suunnitelmia ja niiden kaavamääräyksissä ja -merkinnöissä osoitetaan yksityiskohtaisesti alueiden käyttötarkoitus. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Saatavissa WMS-palveluna.
ei käyttöehtoja. Kaupungin sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
[Kuvaus aineiston historiasta ja laadusta]
KUVAUS: Tampereen hallinnolliset tilastoalueet. Tampereen kaupungilla on käytössään kolmitasoinen aluejako: palvelualueet, suunnittelualueet ja tilastoalueet. Jokainen palvelualue jakautuu suunnittelualueisiin, jotka jakautuvat edelleen tilastoalueisiin. Tilastoalueet pyrkivät vastaamaan kaupunginosia, mutta ne eivät ole täysin yhteensopivia. Aluejako vastaa Tilastokeskuksen käyttämää "kunnan osa-alue" luokittelua (nimityksillä suuralueet, tilastoalueet, pienalueet). KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: Aineiston ylläpito jatkuvaa YLLÄPITOSOVELLUS: Päivitetään käsin QGIS-ohjelmalla. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Aluemainen SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, kaupungin dataportaalissa, sekä katsottavissa Oskari-karttapalveluna. Aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. JULKISUUS ja TIETOSUOJA: Julkinen aineisto, lisenssi Creative Commons Attribution 4.0 KENTÄT: nimi Alueen nimi tunnus Alueen kuusinumeroinen tunnus, josta ensimmäiset kolme numeroa ovat koodi suunnittelualueelle, johon tilastoalue sisältyy AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, tietojohtaminen
Päivittyy harvakseltaan, muutosten tapahtuessa. Käytännössä useiden vuosien välein.
Mustaliuskeiden huomioiminen kaavoituksessa Tampereella -selvitys - maaperäaineistot
KUVAUS: Mustaliuskeiden huomioiminen kaavoituksessa Tampereella -selvityksen (GTK, 2025) maaperäpaikkatietoaineistot. KATTAVUUS: Tampere KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Tietokannassa osittain ETRS-GK24 (EPSG:3878) ja osittain ETRS-TM35FIN (EPSG:3067). Tampereen Oskari-karttapalvelussa ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) GEOMETRIA: piste tai alue SAATAVUUS: Katseltavissa rajoitetusti sisään kirjautuneena Tampereen Oskari-karttapalvelun kautta ja saatavissa rajoitetusti WFS-rajapinnalta. JULKISUUS: Aineistosarja on rajoitetusti sisään kirjautuneena katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Ei julkinen aineisto. AINEISTOSARJAAN KUULUVAT KARTTATASOT: Irtomaanpeitteen paksuus metreinä - Mustaliuskeiden huomioiminen kaavoituksessa Tampereella, GTK, 2025 - Pistetaso. Kaikista eri kairaustyypeistä tulkittu irtomaan paksuus * tutkimustapa = PO (porakonekairaus), käytä arvoa sarakkeesta ka_syvyys * tutkimustapa = joku muu kuin PO, käytä arvoa sarakkeesta paattymissyvyys Mustaliuske moreenipitoinen irtomaa riskialue - Mustaliuskeiden huomioiminen kaavoituksessa Tampereella, GTK, 2025 - Polygontaso. Maaperäkartan perusteella luokitellut mustaliuskevyöhykkeellä sijaitsevat alueet, joissa saven ja/tai siltin arvioitu syvyys alle 2 m. Paino- ja puristinheijarikairauksista tulkitut saven ja/tai siltin syvyydet - Mustaliuskeiden huomioiminen kaavoituksessa Tampereella, GTK, 2025 - Pistetaso. Paino- ja puristinheijarikairauksista (PA_TT = PA tai HP) tulkitut saven ja/tai siltin syvyydet. Käytä saraketta PA_SOIL_INTERVAL_To. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen tuottaman tuoreimman HARMONIE-AROME säämallilla tuotetun sääennustedatan. Aineisto kattaa mm. maanpinnan läheiset perussääsuureet kuten 2 metrin lämpötilan, 10 metrin tuulen nopeuden ja suunnan, pintapaineen, pilvisyyden ja sademäärän. HARMONIE-AROME säämallia ajetaan neljä kertaa vuorokaudessa (00, 06, 12 ja 18 UTC), joissa jokaisessa ennustepituus on 66 tuntia. HARMONIE-AROME on ns. rajoitetun alueen malli, jonka laskenta-alue kattaa Skandinavian alueen, Norjan meren ja Baltian alueen. Mallissa käytetty vaakasuuntainen hilaväli on 2.5 km. Mallin laskennassa käyttämä koordinaatisto on Lambertin projektiossa.
Mallin tuottamalle ennusteelle ei tehdä erillistä laatutarkistusta.
Aineisto sisältää Ilmatieteen laitoksen säähavaintoasemien hetkelliset pintasäähavaintoarvot. Pintasäähavaintoarvoja ovat lämpötila, paine, suhteellinen kosteus, tuulen nopeus ja suunta sekä sademäärä. Mitattavat havaintoarvot vaihtelevat asemittain. Tyypillisesti havaintoarvoja mitataan 10 min välein.
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot