Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Tampereen kaupungilla on sekä koko kaupungin ilmakuvista luotuja kuorimalleja että kohdekohtaisia drooni-ilmakuvauksista tuotettuja kuorimalleja. Kuorimallit ovat katseltavissa suoraan verkkoselaimella ja ladattavina aineistoina. Aineistojen lataus ja katselu vaativat erilliset tunnukset ja niillä on omat käyttöehtonsa. Aineisto on georeferoitua.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
KUVAUS: Karttataso sisältää Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien mitattujen hulevesien maanpäällisten hallintarakenteiden vertexpisteet. PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään satunnaisesti. Karttatason tietojen päivittämisestä vastaa Tampereen kaupungin Hulevedet yksikkö. JULKISUUS: Aineisto ei ole julkinen. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Hulevedet.
Taajamat ovat osa yhdyskuntarakenteen aluejakoja. Suomen ympäristökeskuksen tuottama taajamarajaus on Suomen virallinen taajamarajaus, jota Tilastokeskus käyttää tilastoinnissaan. Taajamalla tarkoitetaan vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettua aluetta. Rajaus perustuu 250 m x 250 m ruudukkoon, jossa huomioidaan asukasluvun lisäksi rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Rajaus on sekä ajallisesti että alueellisesti vertailukelpoinen. Rajaus on hieman tiukempi kuin yleinen pohjoismainen taajamarajaus (vähintään 200 asukasta ja rakennusten välinen etäisyys alle 200m). 100 % vettä sisältävät ruudut eivät kuulu taajamiin. Taajama-aineisto sisältää seuraavat ominaisuustiedot: maa- ja vesipinta-alat neliökilometreinä, väkiluku, Tilastokeskuksen antama taajaman yksilöivä tunnus sekä taajaman suomenkielinen ja ruotsinkielinen nimi. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on saatavilla uusin vuosi sekä aineisto on saatavilla vuodesta 1990 lähtien viiden vuoden välein. Tietyn vuoden tilannetta kuvaava taajamarajaus laaditaan seuraavan vuoden aikana (esimerkiksi vuoden 2012 taajamarajaus on tehty vuonna 2013). Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen aluejaot on rajattu Suomen ympäristökeskuksessa yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Yhdyskuntarakenteen jakaminen taaja- ja haja-asutukseen on yksi valtakunnallisen yhdyskuntarakenteen seurannan perusjaoista. Maankäytön ohjauskeinojen kannalta juuri taaja-asutuksen muodostuminen on ollut tärkeä peruste maankäytön suunnittelulle. Lisätietoja Taajamakaavio: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Taajamakaavio.pdf Taajamat ja taajamien rajaus: https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus The division of spatial structure to densely and sparsely populated areas is one of the most significant spatial classifications in the monitoring of spatial structure. The delineation of densely populated areas, localities, is an essential basis in planning, steering and monitoring land use. Formerly the delineation of localities was produced by Statistics Finland. This method followed the Nordic standard of localities ('tätort', 'byområde', 'tettsted', 'taajama'), where the distance between buildings is generally less than 200 meters and the population of the locality exceed 200 inhabitants. However, the delineation method changed in time. Therefore comparable information since 1980 based on this Nordic method is not available. Nowadays the delineation of localities is produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR), which is a spatial grid-based information system maintained by the Finnish Environment institute. YKR is widely used in regional planning and research in Finland. Methodologically stable statistical methods make it possible to monitor the changes in the area of localities both in space and time. The YKR method also results in a more compact delineation of the densely populated area than the one produced by using the Nordic standard. The delineation produced by this method is also used by Statistics Finland. The Finnish title of this dataset is YKR Taajamat. This dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). The latest Localities dataset is available from Syke's open information service. It is updated on a yearly basis. The dataset only includes information on population. However, the full dataset including all the information is available for the internal use in environmental administration. For internal use the dataset is also available from 1990 onwards at five year intervals and from 2010 onwards on a yearly basis. Purpose of use: Localities are produced by Syke to support monitoring of urban form and spatial structure and are used as statistical localities. The division to densely and sparsely populated areas is one of the basic divisions used in the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). Especially the development of densely populated areas (localities) has been important guiding element for the land use planning. More information (in Finnish): https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Keskeisimmät kriteerit taaja-asutuksen rajauksessa ovat olleet: - rakennusten lukumäärä, - kerrosala, - väestömäärä ja - näiden suhde toisiinsa ja lähiympäristöön etäisyydellä mitattuna. Tällä menettelyllä on haluttu varmistaa muutamien taaja-asutuksen erityispiirteiden huomioiminen mahdollisimman hyvin: - Yksittäisten taajaman reunoilla sijaitsevien, kerrosalaltaan isojen ja toiminannaltaan taajamaan liittyvien rakennusten huomioiminen osaksi taajamaa, vaikka suora etäisyys tilastollisen taajaman ei olisikaan riittävä (mm. isot teollisuuslaitokset, varastot tms.) - Haja-asutukseen verrattavan harvan nauhamaisen asutuksen erottaminen pois taaja-asutuksesta - Taaja-asutuksen sisälle kuroutuneiden alueiden erottaminen erikseen taaja-asutuksesta (mm. taajaman sisäiset isot rakentamattomat tai harvasti rakennetut alueet, pelto- ja metsäalueet sekä vesialueet) Lähtöaineistona rajauksessa käytetään tilastoruutua (250 x 250 m) rakennuskannasta. Ruudukolle toteutetaan yleistys, jossa jokaiseen ruutuun lasketaan summa 1 km:n etäisyydellä olevien ruutujen rakennuksen lukumäärästä ja valitaan ne ruudut, joiden summa-arvo on > 39. Valittujen ruutujen sisältä toteutetaan uusi yleistys, jossa lasketaan vierekkäisten ruutujen summa kerrosalasta. Valitaan ne arvot, jotka ylittävät arvon 1499. Poistetaan ruudukon sisään jäävien tyhjien alueiden ruudut. Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Valituista perusaineiston ruuduista valitaan ne ruudut, joissa rakennusten lukumäärän summa on > 1 tai kerrosalan summa> 299 Lasketaan ruuduista 250 metrin etäisyysvyöhyke. Lasketaan etäisyysvyöhykkeestä uusi etäisyysvyöhyke "sisäänpäin". Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Yhdistetään ruudusto (ehtona ruudun sivun osuminen toiseen ruutuun) Lasketaan muodostuneisiin alueisiin väestötieto ja valitaan ne alueet, joissa asukasluku > 199. The delineation of localities is based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR) and on the 250 x 250 meter statistical grid data and is implemented in several phases. First, the concentrations of buildings and population suggesting possible localities are sought. During the process, a series of generalization operations are carried out in order to implement a unified delineation of localities. The threshold values have been selected on the basis of examinations of several different sample areas and cross-sectional years so that regional differences are taken into account as well as possible. The main datasets used in the delineation of localities have been: - the number of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - the floor area of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - population and - the relations between the variables mentioned above measured in distance Through this delineation procedure, it is ensured that following characteristics of localities are paid attention to: - Single buildings with large floor areas that are located at an edge of a densely populated area and are functionally part of the area should be included in the delineation of localities. - Elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines that are sparsely populated and resemble rural areas should be excluded from the delineation of localities. - Large open areas inside the localities should be excluded from the delineation (for example large unbuilt areas, sparsely built areas, fields, forests, waters). Processing history: Delineation method The delineation of localities is carried out using the statistical grid (250 x 250 m) of building stock and population. The grid cells that fulfill the following three conditions concerning population, number of buildings and floor area are selected as the base concentrations for the delineation of localities: 1. The number of buildings in the cell must be at least two OR the gross floor area of the building stock at least 300 square meters. 2. The total number of buildings in cells located within one kilometer from the cell in question must be at least 40. 3. The gross floor area of the buildings located in the cell and its eight neighboring cells must be at least 1500 square meters. The cells meeting the mentioned three criteria are buffered 250 meters outwards and dissolved to form continuous polygons. The polygons are then buffered again inwards 250. The last buffer is used to select cells from the original 250 x 250 meter grid: the cells that have their center point inside the buffered zone are selected. The selected cells that share an edge or a corner are dissolved to form the same polygon. Finally the population for the formed polygons is counted. Polygons with a total population of 200 or more are selected and classified as localities.
Alueita, joilla lumi viipyi muuta ympäristöä pidempään tunnistettiin Sentinel 2 -satelliittikuvilta käyttäen Google Earth Engine Sentinel 2 satelliittikuva-arkistoa vuosilta 2018-2021. Kuvia verrattiin vaiheittain kahden viikon välein eri alueilta. Pikseli on tulkittu lumenviipymäksi, jos vuosien 2018-2020 satelliittikuvissa pikselin keskiarvo ylittää tietyn raja-arvon Normalized Difference Snow Index:ssä (NDSI). Aineisto on 10x10 m rasteri. Lisätietoja Ylä-Lapin kaukokartoitushankkeen loppuraportissa https://julkaisut.metsa.fi/julkaisu/yla-lapin-luonnon-kaukokartoitus-projektin-loppuraportti-osa-1-aineistot-ja-menetelmat/ Aineistoja on käytetty Ylä-Lapin biotooppitiedon päivitykseen. Aineistoja voi käyttää erilaissa selvityksissä ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) --- Northern Lapland: Snowbeds is produced by combining of satellite-based remote sensing and field observations. The data is a 10 x10 m raster. The dataset will be available in the next Habitats Directive reporting and in the assessment of threatened habitats as well as in other surveys, assessments and studies, and they can be used in the implementation of the EU Biodiversity Strategy. More information: https://www.metsa.fi/en/project/remote-sensing-northern-lapland/ This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke ja Metsähallitus
Hervannan suunniteltu urakkaraja alkaen 10/2024
Hervannan urakka-alueen suunniteltu raja. Tasoa ei päivitetä aktiivisesti.
Aineisto sisältää matkustajalaitureiden sijainti- ja rakennetietoja: ratanumero jolla matkustajalaituri sijaitsee, laiturin tunnus (muodostetaan liikennepaikan lyhenteestä ja laiturin numerosta), kuvaus, alkukm+m ja loppukm+m (laiturin alku- ja loppupisteen sijainti ratakilometrijärjestelmässä xxxx+xxxx), matala/korkea (laiturin korkeus), reuna, pinta, pituus (laiturin pituus metreinä kokonaislukuna), vaara-alue ja raiteen suurin nopeus (km/h). Matkustajalaiturit kuuluvat ratapihan paveluihin ja varusteisiin. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Tampereen ilmanlaatumallinnus 2013 (PM10-pitoisuus, vuosi KA)
KUVAUS PM10 vuosikeskiarvopitoisuus. Vuosikeskiarvon raja-arvo on 40µg/m3. Tampereen kaupungin ilmanlaatuselvityksessä 2013 mallinnettiin autoliikenteen, energiantuotannon ja teollisuuden päästöjen yhteisvaikutukset ilmanlaatuun. Päästöjen leviämismallinnuksessa kartalle piirretyt aluejakaumakäyrät osoittavat pitoisuuden, joka voi käyrän sisäpuolisilla alueilla ajoittain ylittyä. Aluejakaumakuvat eivät aina kuitenkaan esitä ajallisesti yhtenäistä tilannetta, vaan pitoisuuksien suurimmat arvot voivat esiintyä eri laskentapisteissä eri ajankohtina vuoden aikana mm. tuulen suunnasta ja sekoitusolosuhteista riippuen. Raportti internet-sivuilla: https://www.tampere.fi/luonto-ja-ymparisto/ymparistonsuojelu/ilmanlaatu#tampereen-ilmanlaatuselvitys-2013 Selvityksessä mallinnettiin myös vuoden 2030 ennustetilanne. Käytetyt lähtötiedot ovat vuodelta 2011. Mallinnus tehtiin AERMOD–mallilla, jossa otetaan huomioon mm. maaston muoto, typenoksidien ilmakemiallinen muutunta ja NO2/NOx suhde päästöissä, sekä taustapitoisuudet tunti- tai vuorokausi-pitoisuuksina. Päästöjen leviämistä ja ulkoilmapitoisuuksien muodostumista tarkasteltiin havaintopistejoukossa 25-200 metrin välein. Taustapitoisuudet on huomioitu Helsingin yliopiston Hyytiälän tutkimusaseman vuosien 2009-2011 mittauksista. Tieliikenteen NOx- ja ajoneuvojen suorille hiukkaspäästöille (PM2.5) on käytetty VTT:n LIPASTO-tietokannan päästökertoimia sekä sovellettu mm. THL:n PILTTI-projektissa esitettyjä katupölyn päästökertoimia (PM10 ja PM2.5). Teollisuuden ja energiantuotannon päästölähteiden lähtötiedot saatiin toiminnanharjoittajilta. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kantakaupunki ja mt 338. Mallinnus uusitaan noin 10 v. välein. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Tallennettu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Julkinen aineisto. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Ei ole. KENTÄT Luokitus >15, >18, >20, >25, >30µg/m3
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin.
Kantakaupunki ja mt 338. Mallinnus uusitaan noin 10 v. välein.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Pohjakartta - valtuustokausi 2021-2025
POHJAKARTAN AINEISTOS Tampere: Vesistö, liikenneverkko, nimistöä (järvien nimet, kaupunginosien nimet), rakennuksia, alueita Kuntarajan ulkopuoli: Vesistö, liikenneverkko, kuntarajat, kuntien nimet, taajama-alueita
Kasviatlaksen eli Suomen putkilokasvien levinneisyyskartaston perustana on Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseon ylläpitämä Kastikka-kasvistotietokanta. Kasvistotietokannan luominen aloitettiin jo 1960-luvun puolivälissä, ja toukokuuhun 2011 mennessä siihen oli tallennettu noin 5,6 miljoonaa kasvihavaintoa. Ne ovat peräisin suomalaisten kasvimuseoiden kokoelmanäytteistä, julkaisemattomista maastomuistiinpanoista sekä kasvitieteellisistä ja muista maamme putkilokasvien levinneisyystietoa sisältävistä julkaisuista. Ensimmäinen versio kartastosta julkaistiin levykkeillä jaettuna digitaalisena kopiona vuonna 1993 ja toinen versio vuonna 1995. Luonnontieteellinen keskusmuseo on julkaissut vuoden 2021 kasviatlaksen tuloksista kootun tietotuotteen myös WFS- ja WMS-rajapintapalveluna. INSPIRE-tietotuotteessa kasviatlakseen kootut havaintotiedot on yleistetty kasvien levinneisyyttä esittäviksi karttatasoiksi. Lajikohtaisiin levinneisyyskarttoihin on laskettu mukaan ne Yhtenäiskoordinaatiston 10 km * 10 km ruudut, joissa kyseistä kasvia on havaittu esiintyvän. Kasvien levinneisyyskartat jaetaan yhtenä aineistokokonaisuutena. Erillisiä kasvikohtaisia WMS-karttatasoja voidaan julkaista pyydettäessä. Aiempien vuosien levinneisyyskartat ovat saatavilla selainkäyttöisenä palveluna suoraan kasvimuseon Kastikka-tietokannasta. Tarkemmat tiedot: http://www.luomus.fi/kasviatlas/
INSPIRE-tietotuotteessa kasviatlakseen kootut havaintotiedot on yleistetty kasvien levinneisyyttä esittäviksi karttatasoiksi. Lajikohtaisiin levinneisyyskarttoihin on laskettu mukaan ne Yhtenäiskoordinaatiston 10 km * 10 km ruudut, joissa kyseistä kasvia on havaittu esiintyvän. Kasvien levinneisyyskartat jaetaan yhtenä aineistokokonaisuutena. Erillisiä kasvikohtaisia WMS-karttatasoja voidaan julkaista pyydettäessä.
Tampereen seudun raitiotie- ja linja-autopysäkkien nousukeskiarvoja
TIIVISTELMÄ Karttatasolla on kartalla esitetty oletuksena vuoden 2023 keskimääräiset syyskuun viikon arkivuorokautiset nousut linja-auto ja raitiotiepysäkeillä Tampereen seudulla ja lisäksi kunkin pysäkin kohdetietoikkunassa on esitetty nousukeskiarvotietoja vuodesta 2019 alkaen erilaisten graafien avulla. KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kattaa Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennepysäkit ja sisältää nousukeskiarvoja vuodesta 2017 alkaen (raitiotien osalta vuodesta 2021 alkaen). Aineisto sisältää nyt noin vuoden välein päivitettyjä tietoja. Nousukeskiarvot perustuvat joukkoliikennevälineissä matkustajien tekemiin leimauksiin. Syytä on mm. huomata, että koronavirus-epidemian takia vuosien 2020 ja 2021 nousutietoja ei voi suoraan verrata vuoden 2019 tietoihin. Pysäkkien nousutiedot viikoilla, joilla niillä on keskimäärin alle yksi nousu arkipäivässä (alle 5 nousua arkiviikossa), on esitetty julkaistussa aineistossa arvolla 0 ja vuoden 2022 jälkeen tulleet uudet pysäkit, joilla on alle 5 nousua arkiviikossa kaikilla tarkastelujaksoilla, eivät ole lainkaan mukana karttatasolla. SAATAVUUS; JULKISUUS Karttataso on julkisesti esillä ja katseltavissa Tampereen kaupungin Oskari-karttapalvelussa. YHTEYSTAHO Tampereen joukkollikkenteen liikennesuunnittelu (joukkoliikenne@tampere.fi), Soile Lehtinen, Tino Nordlund, Leena K. Huhtala ja Petri O. Hakala. TOTEUTUKSESTA: Kohdetiedoissa esitetyt graafit hyödyntävät QuickChart-palvelua, https://quickchart.io/. TIETOKENTÄT - Pysäkin nro: Pysäkin yksilöivä numero, esim. 4001 - Pysäkin nimi: Pysäkin nimi, esim. Murole th (ei aina yksilöivä) - Vyöhyke: Maksuvyöhyöhykkeen kirjain (A, B, C, D, E tai F) - Kulkumuoto: joko linja-auto tai raitiotie - Pysäkillä nousuja keskimäärin arkivuorokaudessa tammikuun viikolla 2025: oletuksena myös kartalla ympyröin esitetty keskiarvo - Pysäkillä nousuja keskimäärin arkivuorokaudessa syyskuun viikolla 2024: käyttäjän valitessa myös kartalla ympyröin esitetty keskiarvo (vuoden 2025 tammikuun sijaan) - Pysäkillä nousuja keskimäärin arkivuorokaudessa syyskuun viikolla 2023: käyttäjän valitessa myös kartalla ympyröin esitetty keskiarvo (vuoden 2025 tammikuun sijaan) - Pysäkillä nousuja keskimäärin arkivuorokaudessa syyskuun viikolla 2022: käyttäjän valitessa myös kartalla ympyröin esitetty keskiarvo (vuoden 2025 tammikuun sijaan) - Pysäkillä nousuja keskimäärin arkivuorokaudessa syyskuun viikolla 2021: käyttäjän valitessa myös kartalla ympyröin esitetty keskiarvo (vuoden 2025 tammikuun sijaan) - Pysäkillä nousuja arkivuorokaudessa keskimäärin 2019 - Keskimääräisten pysäkkinousujen lukumäärän kausivaihtelu 2019/2020/2021/2022/2023/2024: Graafi, jossa on pysäkin osalta esitetty ko. vuoden (2019/2020/2021/2022/2023/2024) tammikuun, heinäkuun ja syyskuun osalta arkipäivän keskimääräinen nousujen lukumäärä - Keskimääräisten pysäkkinousujen lukumäärän kehitys seuranta-alueella: Graafi, jossa esitetään keskimääräisten pysäkkinousujen määrän kehitys vuoden 2017 syysviikosta vuoden 2024 syysviikkoon. Syytä on kuittenkin mm. huomata, että koronavirus-epidemian takia vuosien 2020 ja 2021 nousutietoja ei voi suoraan verrata vuoden 2019 tietoihin.
Aineisto on julkisesti katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa.
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Ylä-Lapin lumenviipymät
Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus / Finnish Museum of Natural History
Kustavi - Ranta-asemakaavojen yhdistelmä
Kustavin ajantasa-ranta-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista ranta-asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten ranta-asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Käyttömittakaava 1:1 000 - 1:5 000. Alkuperäisten aineistojen formaatit ja koordinaattijärjestelmät vaihtelevat. Tausta-aineistoina kunnan asemakaava-aineistot. Kunnan sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
käyttöehdot tuntemattomat Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan
Sidotut päällysrakenteet ovat asfalttimassasta tms. tehtäviä sidottuja rakennekerroksia, joiden tarkoitus on toimia kestävinä, tiehen kohdistuvat kuormitukset vastaanottavina rakenteina. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy investointihankkeilla. Tiedot saadaan suunnitelmista tai urakoitsijoilta. Tietojen päivitys on jatkuvaa. Kohdeluokka ei ole versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.
Hiedanrannan yleissuunnitelman viheralueiden ulkorajat
KUVAUS: Hiedanrannan yleissuunnitelman viheralueiden ulkorajat. KATTAVUUS: Vain kirjautuneille käyttäjille Oskarissa. PÄIVITYS: Hiedanrannan yleissuunnitelman 2020 mukainen aineisto, ei päivity mutta saattaa täydentyä vielä alkuvaiheessa. YLLÄPITOSOVELLUS: Tampereen kaupungin tiedostopalvelin ja PostGIS-tietokanta KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA: vektori (viiva) SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Vain kirjautuneille käyttäjille Oskarissa. TIETOSUOJA: Aineistoon ei liity tietosuojakysymyksiä KENTÄT: Hiedanrannan YS 2020, viheralueet AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Kaupunkiympäristön palvelualue, Asemakaavoitus
Metsähallituksen ennallistamat ojitusalueet Pohjois-Satakunnan osalta.
Ympäristön tilan seuranta (ympäristönseuranta)
Aineisto on irrotettu alkuperäisestä aineistosta SYKE:ssa Karvianjoen karttapalvelun käyttöön.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt