Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Suunniteltujen maalämpökaivojen ja maalämpöalueiden sijainti määritetään lupahakemuksen asemapiirroksesta. Kun kaivot tai alueet ovat valmistuneet saadaan lopullinen sijainti ja ominaisuustiedot rakentajien porausraporteista. Sijainti tallennetaan ETRS-GK24(EPSG:3878) ja ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) koordinaattijärjestelmissä. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Tuote on avointa aineistoa.
Matkustajalaiturin osa on matkustajalaiturin aliobjekti, jota käytetään kuvaamaan laiturin puoliskokohtaisia tietoja. Matkustajalaiturin osia on välilaitureissa kaksi, ja reunalaitureissa yksi. Matkustajalaiturin osista ilmoitetaan laiturikorkeus, laiturin pintamateriaali, laiturin reuna, laiturin tunnus, laiturinumero, laituripituus, matkustajapalveluiden käytettävyys, puoli, vaara-alueen leveys, vaara-alueen pinta ja sijainti rataverkolla. Matkustajalaiturin osat kuuluvat ratapihan palveluihin ja varusteisiin. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
Aineisto pohjautuu ratainfratietojen hallintajärjestelmän aineistoon.
Tasoristeyksellä tarkoitetaan kaikkia samalla tasolla olevia risteymäkohtia rautatien ja infrastruktuurin haltijan tunnustamien ja julkisille tai yksityisille käyttäjille avoimien kulkuväylien välillä. Tasoristeykseen kuuluvat myös kaikki siihen tarvittavat laitteet mukaan lukien päällyskansi tai -kannet. Aineisto kattaa Väyläviraston omistamat rautatiet. Aineiston lähdejärjestelmä on Ratainfratietojen hallintajärjestelmän ratakohteiden hallintasovellus (RATKO). Aineisto päivitetään Ratkosta kolme kertaa viikossa.
A point spatial object that is used to either represent connectivity between two road links or to represent a significant spatial object such as a services station or roundabout.
Digiroad-tietolajien ylläpitovastuu jakaantuu eri julkishallinnon organisaatioille. Kukin organisaatio ylläpitää tietoja omissa tietojärjestelmissään, josta ne koostetaan Digiroadiin. Maanmittauslaitos vastaa tieverkon keskilinjan sijaintitiedon ylläpidosta, Väylävirasto vastaa maanteiden ominaisuustietojen ylläpidosta Tierekisterissä ja kunnat vastaavat katuverkon ominaisuustietojen ylläpidosta. Yksityisteiden ominaisuustietojen ylläpitovastuu jakaantuu Maanmittauslaitoksen, Väyläviraston ja kuntien kesken. Lisäksi tietojen ylläpitäjänä on muutama muu julkishallinnon organisaatio yksittäisten tietolajien osalta.
Hyvinkää ajantasa-asemakaava-avain on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Ajantasa-asemakaava-avain osoittaa kullakin kiinteistöllä voimassa olevan asemakaavan. Linkin kautta avautuu asemakaavakartta ja määräykset pdf-muodossa. Karttaa ja määräyksiä tarkasteltaessa on huomattava, että ne saattavat muutosten johdosta, olla voimassa vain osittain. Aineisto on tarkoitettu kaavatilanteen seurantaan ja alustavaan perehtymiseen, kuten suunnittelun ja kiinteistöarvioinnin apuvälineeksi. Aineistoa ei voi sellaisenaan käyttää esimerkiksi rakennuslupaa haettaessa tai kiinteistökaupassa. Aineistoa päivitetään sitä mukaa, kun uusia asemakaavoja tulee voimaan. On kuitenkin huomattava, että päivityksessä saattaa olla muutaman päivän viive. Vaikka aineisto on pyritty tekemään virheettömäksi, siinä saattaa olla dokumenttien suuresta määrästä johtuvia puutteita. Aineisto päivittyy kartta- ja rajapintapalveluihin kerran vuorokaudessa aineiston ylläpitojärjestelmästä. Asemakaavan ja sen määräysten tulkinta on varmistettava Kaavoituksesta. Viralliset asemakaavaotteet ja tonttikartta on edelleen hankittava Kaavoituksesta. Aineisto on katseltavissa julkisesta Hyvinkään karttapalvelusta. Aineisto on avoimesti käytettävissä julkisesta WMS-rajapinnasta. Tasokoordinaatisto: ETRS-GK-25 Korkeusjärjestelmä: N2000
Aineistoa päivitetään sitä mukaa, kun uusia asemakaavoja tulee voimaan.
TAMPEREEN KAAVOITUSOHJELMASSA OLEVIEN ASEMAKAAVOJEN VARANTO KAAVA-ALUEITTAIN
Karttatasolla (eli näkymässä) näytetään kaikki hyväksytyn asemakaavoitusohjelman mukaiset kohteet, jotka eivät vielä ole tulleet vireille. Mikäli kohde on vireillä, se ei näy tällä karttatasolla vaikka se sisältyisikin voimassa olevaan asemakaavoitusohjelmaan. Kohde poistuu karttatasolta kun se tulee vireille tai mikäli se ei ole tullut vireille mutta se jätetään pois asemakaavoitusohjelmasta. Karttatasolla näkyvien kohteiden varanto sisältyy ”kaavoitusohjelmassa olevien asemakaavojen varanto”-näkymän tilastoalueittain esitettäviin varantotietoihin. Aineistoa käytettäessä on huomioitava, että ennen asemakaavan hyväksymistä kerrosalaa koskevat tiedot ovat arvioita. Kaavoitusohjelmassa olevien kohteiden arvioitu varanto ei merkitse luovutettavissa olevaa tai välittömästi rakennettavissa olevaa varantoa. Aineistoa ylläpidetään Oracle-ympäristössä. Aineiston päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Karttataso (näkymä) päivittyy tasatunnein. Tietokannan geometria on alue. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24 (EPSG:3878). Saatavissa WMS-/WFS-palveluna .
Karttataso (näkymä) kootaan ”Tampereen ohjelmoidut, vireille tulleet ja hyväksytyt asemakaavat sekä niiden arvioitu kaavavaranto”-tietokannasta. Kaavoitusohjelman kohteiksi luetaan ne kohteet, jotka eivät vielä ole tulleet vireille ja joilla on kaavoitusohjelman mukainen järjestysnumero (TOT_OAS-sarakkeessa ei arvoa, LAINVOIM-sarakkeessa ei arvoa, KAAV_OHJ_NRO on 1 tai suurempi).
Liikenneonnettomuudet Tampereella: Pelastuslaitoksen tietoon tulleet
Tampereen kaupungin alueella viimeisen viiden vuoden (2021–2025) aikana Pelastuslaitoksen tietoon tulleiden liikenneonnettomuuksien perustiedot. Tieliikenneonnettomuuksien lisäksi aineistoon on yhdistetty raitiotieonnettomuuskategorian tiedot. Aineiston päivitys ja ylläpito vuosittaista. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-TM35FIN. Selite: id = Tampereen oma juokseva id-numero objectid = juokseva numero Pronto-tietokannassa nro = pelastuslaitoksen tapaustunniste tapahtumak = tapahtumakunta tekstinä (Tampere) pelastusla = pelastuslaitos, jonka alueella onnettomuus tapahtui (Pirkanmaan pelastuslaitos) ilmoitusai = onnettomuuden ilmoitusaika osoite = onnettomuuspaikan osoite (vvvv-kk-pp hh:mm:ss. Jos kellonajaksi kirjattu 02:00:00 (eli GMT+2) niin tällöin kirjaus näyttää vain tapahtumapäivän) pk = tapahtumapaikan koordinaatti ik = tapahtumapaikan koordinaatti onntyyppi = onnettomuuden tyyppi (esim. tieliikenne, raideliikenne) tieluokka = onnettomuuspaikan väylän tyyppikuvaus (kävely- ja pyörätie, polku, ajopolku, ajotie alle 3m, 1-kaistainen 4-5m, 2-kaistainen autotie 5-6,5m, 2-kaistainen autotie 6,5-8m, 2- tai useampikaistainen autotie yli 8m, moottoritie, rautatie sähköistetty, kapearaiteinen rautatie) tie = tien numero risteys = jos onnettomuus tapahtui risteyksessä niin risteävän väylän tyyppikuvaus (kävely- ja pyörätie, polku, ajopolku, ajotie alle 3m, 1-kaistainen 4-5m, 2-kaistainen autotie 5-6,5m, 2-kaistainen autotie 6,5-8m, 2- tai useampikaistainen autotie yli 8m, moottoritie, rautatie sähköistetty, kapearaiteinen rautatie) rtie = risteävän tien numero vesisto = sarake ei käytössä tieliikenneonnettomuuksissa ajokeli = tieto ajokeliin mahdollisesti liittyneistä varoituksista osall1-osall6 = onnettomuuden osallinen liikennevälineen mukaan (henkilöauto, henkilöauton muu perävaunu, ilmaa kevyempi ilma-alus, jalankulkija, kuorma-auto, kuorma-auton perävaunu, linja-auto, matkailuauto, moottoripyörä, moottorityökone, mopo, mopoauto, muu ajoneuvo, muu kevyt liikenneväline, muu maastoliikenneväline, muu raideliikenneväline, muu tieliikenneväline, mönkijä (tieliikenne), pakettiauto, polkupyörä, raitiovaunu, traktori) maara1-maara6 = onnettomuudessa osallisena olleiden henkilöiden määrä liikennevälineessä (Null = ei tietoa) kuol = onnettomuudessa kuolleiden määrä vloukk = onnettomuudessa vakavasti loukkaantuneiden määrä lloukk = onnettomuudessa lievästi loukkaantuneiden määrä kuntanro = kuntanumero (837=Tampere) kkpvm = tapahtumavuosi ja kuukausi (esim. 202512 = 2025 joulukuu) tienro = tienumero aosa = aet = vakavuus = onnettomuuden vakavuus (0=omaisuusvahinkoon johtanut, 1=lievään loukkaantumiseen johtanut, 2=vakavaan loukkaantumiseen johtanut, 3=kuolemaan johtanut)
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Tunturimittarin 2000-luvun alussa aiheuttamia tuhoalueita on tulkittu Landsat- ja Sentinel-2:n NDVI-erotuskuvien ja laserkeilatun puuston pituus/latvuspeitto-aineistojen avulla. Lopputulosta on verrattu ilmakuviin ja maastohavaintoihin. Tunturimittarin 1960-luvulla aiheuttamia tuhoalueita poimittiin Metsähallituksen biotooppikuvioinnista ja rasteroitiin. Aineisto koostuu kahdesta rasteriaineistosta 10x10 m. Luokitukset erillisessä dokumentissa https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Ylalappi_luokitus.xls. Lisätietoja Ylä-Lapin kaukokartoitushankkeen loppuraportissa https://julkaisut.metsa.fi/julkaisu/yla-lapin-luonnon-kaukokartoitus-projektin-loppuraportti-osa-1-aineistot-ja-menetelmat/ Aineistoja on käytetty Ylä-Lapin biotooppitiedon päivitykseen. Aineistoja voi käyttää erilaissa selvityksissä ja ympäristöhallinnon tehtävien tukena. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) --- Northern Lapland: Areas damaged by geometrid moths is produced by combining of satellite-based remote sensing and field observations with GIS data. The data consists of 10x10 m rasters. The dataset will be available in the next Habitats Directive reporting and in the assessment of threatened habitats as well as in other surveys, assessments and studies, and they can be used in the implementation of the EU Biodiversity Strategy. More information: https://www.metsa.fi/en/project/remote-sensing-northern-lapland/ This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke ja Metsähallitus
NDVI-erotuskuvien ja pituus/peittävyys-aineiston tarkastelussa laajoja alueita pystyttiin tarkastelemaan tehokkaasti ja näin myös löytämään uusia, ennestään tuntemattomia mittarituhoalueita. Usein mittarituhoon viittaava aineisto voi selittyä jollain muulla kuin mittarituholla. Aineistoja on verrattau ilmakuviin ja maastohavaintoihin ja erikseen tarkastelemalla hyväksytty varsinaiset aineiston esille tuomat mittarituhot. Satelliittikuvissa pilvisyys sekä muista tekijöistä johtuvat muutokset vuosittaisissa NDVI-arvoissa aiheuttavat virhetulkintaa. Yleisesti voidaan todeta, että Sentinel-2 aineiston laatu on riittävän hyvä todentamaan voimakkaat muutokset vuosittaisissa NDVI-arvoissa. Aineistoa on kuitenkin saatavilla vain vuodesta 2016 alkaen. Landsat-aineistoissa havaittiin enemmän puutteita. Pituus/peittävyys aineiston mittarituhoihin viittaaviin arvoihin tulee mukaan luontaisesti harvapuustoisia alueita kuten metsän rajoja ja pitkään voimakkaan laidunnuksen alla olleita koivikoita. Lisäksi laserkeilausaineiston tarkkuus vaihtelee alueittain, mikä johtaa siihen, että mittarituhoihin viittaavat raja-arvot vaihtelevat eri alueilla. Pituus/peittävyys-aineisto puolestaan todentaa selvästi paremmin 15-20 vuotta vanhat tuhoalueet kuin uusimmat alle 10 vuotta vanhat alueet. Näistä syistä 2000-luvun alun mittarituhojen rajaamiseen käytettiin pituus/peittävyys-aineistoa ja vuoden 2016 jälkeisiin Sentinel-2 aineistoa. Muotkatunturin alueella Sentinel-2 aineistolla saatua rajausta täydennettiin pituus/peittävyys aineistolla ennen vuotta 2016 tapahtuneiden (2015) tuhojen mukaan saamiseksi.
Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa - inventointialueet
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Tampereen Aitolahti-Teiskon isojakokartat 1700- ja 1800-luvuilta
KUVAUS: Tampereen Aitolahti-Teiskon isojakokartat 1700- ja 1800-luvuilta ovat Tampereen Aitolahden ja Teiskon kulttuuriympäristöselvitystä 2015 varten kerätty ainutlaatuinen historiallinen kartta-aineisto Maanmittauslaitoksen Jyväskylän arkistosta sekä Kansallisarkistosta. Kartta-aineisto pitää sisällään n. 130 kpl 1700- ja 1800-luvulla suoritetun isojaon aikaista karttalehteä. Isojaon kartat ovat useimmiten ensimmäinen koko kylän maita esittävä tarkkoihin maastomittauksiin perustuva kartta-aineisto. KATTAVUUS: Pohjois-Tampere PÄIVITYS: Aineistoa ei päivitetä KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto on tallennettu ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. SAATAVUUS JA JULKISUUS: Aineisto tarjotaan julkisesti kaikkien käyttöön Tampereen kaupungin karttapalvelu Oskarissa. Alkuperäisen kartta-aineiston omistusoikeudesta ja arkistoinnista vastaavat Kansallisarkisto ja Maanmittauslaitos. KENTÄT: "Kartan laatija": Isojakokartan laatijan nimi "Kylän nimi": Isojakokartan alueellinen kattavuus "Kartan laadintavuosi": Isojakokartan laadintavuosi "Aineistolähde": Isojakokartan alkuperä joko Kansallisarkisto tai Maanmittauslaitos "Arkistotunniste": Alkuperäisen aineiston tunnistetieto AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki/yleiskaavoitus.
<http://www.opengis.net/def/crs/OGC/1.3/CRS84> Polygon(( , , , , ))
Major roads, railways and air transport network (Noise Directive)
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Ylä-Lapin tunturimittarituhot
Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Aineistossa kuvattuna tilastollisten pienalueiden osa-aluerajat, -nimet sekä -tunnukset. Tilastolliset aluejaot ovat pysyväluontoisia aluejakoja, joita käytetään mm. tilastollisten asioiden ja ilmiöiden esittämiseen sekä näiden tietojen vuosittaiseen vertailuun. Aluejakoja saatetaan muuttaa mm. väestömäärän kasvaessa jollain osa-alueella paremman aluekohtaisen vertailun saavuttamiseksi. Tilastokeskus tuottaa osa-alueittaista tietoa eri kunnista osa-aluejakojen mukaisesti. Aineisto päivitetään tarpeen mukaan rajausten muuttuessa. Aineisto on katseltavissa julkisesta Hyvinkään karttapalvelusta sekä avoimena käytettävissä julkisesta WMS-rajapinnasta.
Aineisto päivitetään tarpeen mukaan rajausten muuttuessa.
Ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään Vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
-- tähän täydennetään aineiston historiatiedot --
Potentiaalisen tulvametsän tai metsäluhdan esiintymistodennäköisyys 2021
Aineisto sisältää monimuotoisuuden kannalta merkittäviä tulvametsien ja metsäluhtien mallinnettuja esiintymiä. Kohteita voidaan ottaa huomioon suojeluohjelmissa, arvokkaiden elinympäristöjen luonnonhoidossa ja suunniteltaessa vesitaloutta. Potentiaalisia kohteita on etsitty alueilta, joista on saatavilla Sykessä tuotettuja tulvariskikarttoja (meri- ja vesistötulvat). Aineistossa esitetään potentiaalisen kohteen esiintymisen todennäköisyys kolmessa luokassa: suuri, keskimääräinen tai pieni. Aineisto on rasterimuotoinen (8m x 8m). Tulvametsille ja metsäluhdille tyypilliset kohteet haetaan puuston, kasvupaikan, maankäytön perusteella. Tulkinta perustuu paikkatieto- ja kaukokartoitusaineistojen prosessointiin ja yhdistämiseen. Hankkeessa hyödynnetään kaksivaiheista mallia. Aluksi asiantuntijoiden tekemän ns. päätöspuun avulla rajataan tulva-alueilta ne alueet, jotka ovat potentiaalisia tulvametsiä tai metsäluhtia. Koneoppimisalgoritmin avulla puolestaan priorisoidaan edellä rajatut alueet tulvametsien tai metsäluhtien esiintymisen todennäköisyyden perusteella. Lisätietoja https://www.syke.fi/hankkeet/potut Aineistosta on laadittu myös uudempi edelleen kehitetty versio. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke
Kohteet kartoitettu yhdistämällä seuraavat teemat tulvariskialueilla: -Tulvan todennäköisyys ja puusto -Tulvan esiintyminen (1/2-1/50 vuoden välein) -Puusto pituus (> 5 m) -Puusto lehtipuuosuus (>= 20 %) -Maankäyttö -Rakennettu alue -Nykyiset ja entiset pellot (aikasarja 1995-2018) -Maaperä -Suot ja soistumat (MTK) Aineistojen yhdistäminen ja analysointi on tehty 8 hilassa, lopputulos: 8 m rasterina potentiaalisten kohteiden tulvan esiintymisfrekvenssi vesistötulva- ja meritulva-alueilla
Kuopion kaupungin melualueet sisältävät vuoden 2021 aikana tehtyjä meluselvityksiä. Aineistossa on kuvattu Tie- ja raideliikenteen melualueet EU-tunnusluvulla (Lden, päivä-ilta-yökeskiäänitaso) ja Lyö (yöajan keskiäänitaso) sekä Suomen kansallisilla tunnusluvuilla (Leq, päiväajan keskiäänitaso ja yöajan keskiäänitaso). Aineiston sisältää myös meluennusteen vuodelle 2035.
Geoenergiapotentiaali kartta on rasteriaineisto,joka kuvaa Kuopion Savilahden alueen geoenergiapotentiaalia. Aineisto on toteutettu 1 metrin maastoerottelykyvyllä. Korkeusjärjestelmänä käytetään N2000 -korkeusjärjestelmää. Aineisto kattaa Kuopion kaupungin Savilahden alueen. Geotiff-aineiston arvot vaihtelevat luvusta 1 (erittäin hyvin soveltuvat) lukuun 0,08 (erittäin huonosti soveltuvat alueet). Arviointimenetelmän lähtötietoina käytettiin avoimia paikkatietoaineistoja: Geologian tutkimuskeskus, Maapeitepaksuus 1:1 000 000; Geologian tutkimuskeskus, Kallioperä 1:100 000; Geologian tutkimuskeskus, kallioperäkairaukset; Geologian tutkimuskeskus, valtakunnallinen kairasydänaineisto; Maanmittauslaitos, maastotietokanta; Suomen ympäristökeskus, pohjavesialueet. Lisäksi arvioinnissa on hyödynnetty rakentamiseen liittyviä pohjatutkimuksia, joissa ei pääsääntöisesti ole tehty kalliovarmistusta sekä kiinteistö- ja rakennusrekisteriaineistoja. Mahdollisuus hyödyntää geoenergiaa riippuu voimakkaasti maakerroksen paksuudesta, kallioperän ominaisuuksista ja pohjaveden pinnan korkeudesta. Mitä paksumpi maapeite on, sitä kalliimpaa on energiakaivon tai -kaivokentän poraus. Myös kallioperän ominaisuuksilla, kuten lämmönjohtavuudella on suora yhteys energiakaivon energian tuottoon ja -tehoon / metri. Alueellisen kallioperän ominaisuudet vaikuttavat siis geoenergiaporauksen kustannuksiin ja samalla koko menetelmän kannattavuuteen. Huonoille alueille on mahdollista sijoittaa geoenergiajärjestelmiä, mutta investointikustannukset ovat suuremmat kuin paremmilla alueilla. Edellä esitellyt analyysit yhdistettiin spatiaaliseen data-analyysiin perustuvalla monimuuttujaisella mallinnuksella jolla saatiin yhdistettyä lopullinen geoenergiapotentiaaliaineisto. Geoenergiapotentiaalikartta tehtiin osana Savilahden vähähiilinen energiamalli – SaVE –hanketta. FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:n laatima selvitys Savilahden alueen geoenergiapotentiaalista on kokonaisuudessaan luettavissa osoitteessa www.savilahti.com/save-hanke.
Tampereen maanpeiteaineisto on kantakaupungin n. 135 km2 alueen kattava maanpeitteen luokitteluaineisto, joka pohjautuu kesän väriortoilmakuvauksen ja kevään 2022 laserkeilausten tulkintaan. Maanpeiteaineistossa maanpinta on luokiteltu teihin ja rakennuksiin, muuhun vettä läpäisemättömään pintaan, viherpintaan, eri korkuisiin kasvillisuusluokkiin, avokallioihin, paljaaseen maahan ja vesialueisiin. Maanpeiteaineisto on saatavissa sekä vektori- että rasteriformaatissa. Vektoriformaatin nimellismittakaava on 1:4000 ja rasteriaineiston maastoresoluutio on 50 cm. Aineisto on ETRS-GK24 –koordinaatistossa. Uusi maanpeiteaineisto korvaa aikaisemman vuonna 2020 tuotetun maanpeiteaineiston perustuen nyt ajantasaiseen laserkeilaus- ja ilmakuvausaineistoon. Maanpeiteaineisto täydentää Tampereen aikaisempia paikkatietoa-aineistoja, joissa pihojen ja muiden yksityisten alueiden maanpeitetietoja ei ole ollut saatavilla. Maanpeiteaineistoa voidaan hyödyntää esimerkiksi yleiskaavatason hulevesien hallinnan ja maankäytön suunnittelussa. Maanpeiteaineisto voi toimia myös työkaluna maankäytön tehostamisen ja täydennysrakentamisen potentiaalin paikallistamisessa. Aineiston on tuottanut Tampereen Infra Oy yhteistyössä TerraTec Oy kanssa. KATTAVUUS: Tampereen kantakaupunki PÄIVITYS: Poikkileikkaus. Päivitetään tilauksesta YLLÄPITOSOVELLUS: Tampereen kaupungin tiedostopalvelin ja postgres KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) GEOMETRIA: rasteri, vektori SAATAVUUS: Saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnalta ja Oskarista. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, yleiskaavoitus ja Tampereen Infra Oy
Potentiaalisen tulvametsän tai metsäluhdan esiintymistodennäköisyys
Potentiaaliset tulvametsät WMS-katselupalvelu
Potentiaaliset tulvametsät WCS-latauspalvelu
Kuopion kaupunki, alueelliset ympäristönsuojelutpalvelut
Kuopion kaupungin alueelliset ympäristönsuojelupalvelut
Tampereen kaupunki, Yleiskaavoitus ja Tampereen Infra Oy