Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Rakennusvalvonnan tarkastajien aluejako ja yhteystiedot KUVAUS: Rakennusvalvonnan tarkastajien aluejako ja yhteystiedot KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: PostgreSQL tietokanta ja aineistoa päivitetään viikoittain KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: ETRS-GK24 (EPSG:3878) GEOMETRIA: Aluemainen SAATAVUUS: Aineisto on katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa (https://kartat.tampere.fi/oskari)
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Aineisto sisältää oikeusvaikutteiset ranta-osayleiskaavat ajantasakaava-muodossa ja Pohjaslahden kyläosayleiskaavan. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
Seinäjoen kaupungin ylläpitämä ajantasakaava-aineisto hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineistoa ylläpidetään ja päivitetään jatkuvasti vektorimuodossa.
Tuotettu kaavoista siirretystä numeerisesta aineistosta ja käsinpiirretyistä kaavoista digitoimalla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti vektorimuodossa tietokannassa. Myös rasterimuoto pidetään jatkuvasti ajantasalla.
Voimassa olevien yleis-/osayleiskaavojen yhdistelmä. Esitysmuoto: rasteri. Yleiskaava on yleispiirteinen suunnitelma, jolla ohjataan kaupungin/kunnan yhdyskuntarakennetta, maankäyttöä ja liikenneverkkoa. Siinä varataan alueita mm. asumisen, työpaikkojen, liikenteen, luonnonsuojelun ja virkistyksen tarpeisiin. Osayleiskaava on yleiskaavaa tarkempi kaava - yleensä rajatummalta alueelta laadittu esim. kunnanosa. Kaavamääräyksissä on esitetty kaavan vahvistusalueen rajat. Aineisto sisältää tietoa kaavasta sekä linkit kaavamerkintään, kaavaselostukseen ja alkuperäiseen kaavaan. Tyypillisiä yleiskaavassa ratkaistavia asioita ovat mm. uudet pääliikenneväylät, kaupungin/kunnan laajenemissuunnat ja erityistoimintojen kuten varikkojen, jätteenkäsittelylaitosten ja vastaavien ympäristöhäiriötä aiheuttavien toimintojen sijoittuminen. Aineisto soveltuu kaupunkien/kuntien kaavoituksen tarkasteluun. Aineistomerkinnät voivat poiketa virallisista versioista. Kunnilla on aina ajantasaisin tieto kaavoituksesta. Kunnan sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu lisenssin CC BY 4.0 mukaisesti (aineiston omistaja mainittava, esim. copyright Marttilan kunta).
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Alkuperäisten aineistojen formaatit ja koordinaattijärjestelmät vaihtelevat. Tausta-aineistoina kunnan yleiskaava-aineistot.
Pori-Mäntyluoto-Tahkoluoto-tasoristeyshanke -karttataso on Väyläviraston Tasoristeyspalvelua varten luotu aineisto, jossa esitetään Pori-Mäntyluoto-Tahkoluoto-tasoristeyshankkeessa mukana olevat tasoristeykset. Aineisto päivittyy noin kerran viikossa ja se kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineisto toimitetaan Väyläviraston paikkatietopalveluille, joka päivittää sen rajapintoihin.
Helsingin seudun maanpeiteaineisto 2022 on pääkaupunkiseudun ja Kirkkonummen maa-alueet kattava maanpeitteen luokitteluaineisto, joka pohjautuu väri-infraortoilmakuvatulkintaan ja kuntien omiin paikkatietoaineistoihin. Maanpeitteen luokitus jakaa alueen vettä läpäisemättömään pintaan, viherpintaan, avokallioon, paljaaseen maahan ja vesialueiksi. Maanpeiteaineisto on saatavissa sekä vektori- että rasteriformaatissa. Aineisto on ETRS-GK25 –koordinaattijärjestelmässä (EPSG:3879). Aineistot ja niiden tuotantomenetelmät on kuvattu tarkemmin toimituksen mukana olevissa loppuraporteissa. Helsingin seudun maanpeiteaineisto on tuotettu HSY:n johdolla yhdessä pääkaupunkiseudun kuntien kanssa kahden vuoden välein vuodesta 2014 alkaen. Alueellinen kattavuus vaihtelee hieman vuosittain. Aineistoissa paljas maa ja muu vettä läpäisemätön pinta ovat ongelmallisia luokkia suhteessa toisiinsa (ks. menetelmäkuvaukset) ja niitä kannattaa käsitellä yhtenä luokkana. Vuodesta 2016 alkaen aineistot ovat rakenteeltaan yhteneväisiä keskenään. Vuoden 2014 aineistossa maanpeitteen luokittelu poikkeaa tuoreemmista aineistoista tiestön ja kasvillisuuden osalta. Luokittelumuutos on kuitenkin toteutettu siten, että uudemmat aineistot voidaan luokitella myös samalla tavalla kuin vuoden 2014 maanpeiteaineisto. Vuosien 2016, 2018 ja 2020 aineistoista on saatavilla perustoimituksen lisäksi myös alueen viherpinta versiona, jossa tiestö ja rakennukset eivät sitä leikkaa, eli viherpinta on sellaisena kuin se on tulkittu ilmakuvalta NDVI:n sekä Lidar-aineistojen avulla. Helsingin seudun maanpeiteaineisto 2020:n esittämisen yhteydessä käytetään seuraavaa viittausta: Helsingin seudun maanpeiteaineisto © HSY ja alueen kunnat 2020; tausta-aineistot: © Maanmittauslaitos 2020, © Väylävirasto, Digiroad 2020 Vektoriaineistot on jaettu maanpeiteryhmittäin omiksi tasoikseen ja rasteriaineistot 2,5 km ruutuihin. Aineistot ovat tiedostokooltaan erittäin suuria, minkä vuoksi ne on jaettu kunnittain sekä formaateittain zippipaketeiksi. Lisätietoja aineistosta (mm. menetelmäkuvaukset) saa HSY:n verkkosivuilta osoitteesta: https://www.hsy.fi/ymparistotieto/avoindata/avoin-data---sivut/helsingin-seudun-maanpeiteaineisto/ Aineistot on mahdollista tilata myös osoitteesta sepe@hsy.fi. Aineistot toimitetaan käyttäjän määrittämältä alueelta ja rajaus voidaan tehdä myös paikkatietomuodossa (mapinfo tab tai shp), mikäli HSY:lle toimitetaan ko. rajaus. Karttapalvelun latauskorin kautta on mahdollista ladata maanpeiteaineisto pieneltä alueelta, mutta aineiston suuren koon vuoksi isommat alueet on kannattavaa tilata sähköpostitse pyytämällä.
Vuosien 2020 ja 2018 aineistot on tuotettu keskenään täysin samalla menetelmällä. Lopputuotteissa on kuitenkin merkittäviä eroavaisuuksia, sillä vuoden 2020 maanpeiteaineiston taustalla oleva ortoilmakuva on kuvattu myöhemmin kesällä kuin edellinen kuva, minkä vuoksi kuvissa esiintyy huomattavasti enemmän varjoja, jotka osittain hankaloittavat kuvatulkintaa ja maanpeitteen luokittelua. Vuoden 2020 aineistossa ei ole tausta-aineistona Ruokaviraston peltolohkorekisteriä, mikä osaltaan selittää eroavaisuuden vuoden 2018 aineistoon myös. Vuodesta 2016 alkaen aineistot ovat rakenteeltaan yhteneväisiä keskenään. Vuoden 2014 aineistossa maanpeitteen luokittelu poikkeaa tuoreemmista aineistoista tiestön ja kasvillisuuden osalta. Luokittelumuutos on kuitenkin toteutettu siten, että uudemmat aineistot voidaan luokitella myös samalla tavalla kuin vuoden 2014 maanpeiteaineisto. Vuodesta 2016 alkaen aineistoista on saatavilla perustoimituksen lisäksi myös alueen viherpinta versiona, jossa tiestö ja rakennukset eivät sitä leikkaa, eli viherpinta on sellaisena kuin se on tulkittu ilmakuvalta NDVI:n sekä Lidar-aineistojen avulla.
Yhdyskuntien biojätteet on laskennallisesti tuotettu aineisto. Jätteiden määrätiedot on laskettu 1x1 km ruuduille perustuen asukasmääriin ja yhdyskuntajätteen biojätteen syntykertoimeen 146,9 kg/asukasta kohden vuodessa (Sahimaa, O. julkaisematon laskelma 2016). Syntykerroin on perustuu viimeaikaisiin sekäjätettä koskeviin selvityksiin, Tilastokeskuksen tietoihin ja jätelaitosyhdistyksen sekajätteen koostumustietopankin tietoihin. Biojätteeksi on luettu keittiö-, ruokala-, puutarha- ja puistojätteet. Biojätettä on erilliskerätyn jätteen lisäksi merkittäviä määriä sekajätteen joukossa. Biojätettä päätyy sekajätteen koostumustutkimusten mukaan eri toimijoiden (kotitaloudet, kauppa, palvelut, teollisuus) sekajätteeseen erilaisia määriä, mikä on huomioitu syntykerrointa laskettaessa. Biojätteen kokonaismäärä on muodostettu biojätteen erilliskerätyn sekä eri toimijoiden sekajätteessä olevan biojätteen kokonaismäärän summana. Yritysten biohajoavien sekajätteiden tietoja ja laskennallisesti tuotettuja yhdyskuntien biojätteiden tietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska laskennalliseen yhdyskuntien biojätteiden määrään sisältyy myös teollisuuden biohajoavien sekäjätteiden sisältämät biojätteet. Muuten osa jätteistä tulee lasketuksi kahteen kertaan.
Tampereen ilmanlaatumallinnus 2013 (NO2-pitoisuus, vuosi KA)
KUVAUS NO2 vuosikeskiarvopitoisuus. Vuosikeskiarvon raja-arvo on 40µg/m3. Tampereen kaupungin ilmanlaatuselvityksessä 2013 mallinnettiin autoliikenteen, energiantuotannon ja teollisuuden päästöjen yhteisvaikutukset ilmanlaatuun. Päästöjen leviämismallinnuksessa kartalle piirretyt aluejakaumakäyrät osoittavat pitoisuuden, joka voi käyrän sisäpuolisilla alueilla ajoittain ylittyä. Aluejakaumakuvat eivät aina kuitenkaan esitä ajallisesti yhtenäistä tilannetta, vaan pitoisuuksien suurimmat arvot voivat esiintyä eri laskentapisteissä eri ajankohtina vuoden aikana mm. tuulen suunnasta ja sekoitusolosuhteista riippuen. Raportti internet-sivuilla: https://www.tampere.fi/luonto-ja-ymparisto/ymparistonsuojelu/ilmanlaatu#tampereen-ilmanlaatuselvitys-2013 Selvityksessä mallinnettiin myös vuoden 2030 ennustetilanne. Käytetyt lähtötiedot ovat vuodelta 2011. Mallinnus tehtiin AERMOD–mallilla, jossa otetaan huomioon mm. maaston muoto, typenoksidien ilmakemiallinen muutunta ja NO2/NOx suhde päästöissä, sekä taustapitoisuudet tunti- tai vuorokausi-pitoisuuksina. Päästöjen leviämistä ja ulkoilmapitoisuuksien muodostumista tarkasteltiin havaintopistejoukossa 25-200 metrin välein. Taustapitoisuudet on huomioitu Helsingin yliopiston Hyytiälän tutkimusaseman vuosien 2009-2011 mittauksista. Tieliikenteen NOx- ja ajoneuvojen suorille hiukkaspäästöille (PM2.5) on käytetty VTT:n LIPASTO-tietokannan päästökertoimia sekä sovellettu mm. THL:n PILTTI-projektissa esitettyjä katupölyn päästökertoimia (PM10 ja PM2.5). Teollisuuden ja energiantuotannon päästölähteiden lähtötiedot saatiin toiminnanharjoittajilta. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kantakaupunki ja mt 338. Mallinnus uusitaan noin 10 v. välein. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Tallennettu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Julkinen aineisto. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Ei ole. KENTÄT LUOKITUS >10, >15, >20, >25, >30µg/m3
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin.
KUVAUS NO2 vuosikeskiarvopitoisuus. Vuosikeskiarvon raja-arvo on 40µg/m3. Tampereen kaupungin ilmanlaatuselvityksessä 2013 mallinnettiin autoliikenteen, energiantuotannon ja teollisuuden päästöjen yhteisvaikutukset ilmanlaatuun. Päästöjen leviämismallinnuksessa kartalle piirretyt aluejakaumakäyrät osoittavat pitoisuuden, joka voi käyrän sisäpuolisilla alueilla ajoittain ylittyä. Aluejakaumakuvat eivät aina kuitenkaan esitä ajallisesti yhtenäistä tilannetta, vaan pitoisuuksien suurimmat arvot voivat esiintyä eri laskentapisteissä eri ajankohtina vuoden aikana mm. tuulen suunnasta ja sekoitusolosuhteista riippuen. Raportti internet-sivuilla: http://www.tampere.fi/ymparistojaluonto/julkaisutjaselvitykset.html Selvityksessä mallinnettiin myös vuoden 2030 ennustetilanne. Käytetyt lähtötiedot ovat vuodelta 2011. Mallinnus tehtiin AERMOD–mallilla, jossa otetaan huomioon mm. maaston muoto, typenoksidien ilmakemiallinen muutunta ja NO2/NOx suhde päästöissä, sekä taustapitoisuudet tunti- tai vuorokausi-pitoisuuksina. Päästöjen leviämistä ja ulkoilmapitoisuuksien muodostumista tarkasteltiin havaintopistejoukossa 25-200 metrin välein. Taustapitoisuudet on huomioitu Helsingin yliopiston Hyytiälän tutkimusaseman vuosien 2009-2011 mittauksista. Tieliikenteen NOx- ja ajoneuvojen suorille hiukkaspäästöille (PM2.5) on käytetty VTT:n LIPASTO-tietokannan päästökertoimia sekä sovellettu mm. THL:n PILTTI-projektissa esitettyjä katupölyn päästökertoimia (PM10 ja PM2.5). Teollisuuden ja energiantuotannon päästölähteiden lähtötiedot saatiin toiminnanharjoittajilta. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kantakaupunki ja mt 338. Mallinnus uusitaan noin 10 v. välein.
Aineisto sisältää Kuopion kaupungin alueella voimassaolevien yleis- ja osayleiskaavojen aluerajaukset, alueiden nimet, kaavalajit, sekä hyväksymis/vahvistamis päivämäärät. Aineiston sijaintitieto ylläpidetään tietokannassa MapInfo-järjestelmällä. Yleiskaava-alueista löytyy liitedokumentteina kaavapiirrokset sekä merkinnät pdf-muodossa. Aineiston päivitys ja ylläpito on jatkuvaa.
Kuopio siirtyi 1.11.2012 alkaen käyttämään karttaprojektiona ETRS-GK27 ja korkeusjärjestelmänä N2000.
Aineisto kattaa ympäristöhallinnon tekemien sisävesien (järvet, joet) luotauksien syvyystiedot. Tietoja käytetään järvien ja jokien syvyysaineiston (syvyyskäyrät ja -alueet sekä maksimisyvyyspiste) tuottamiseen. Luotauspisteisiin on yhdistetty luotauksen lähtötasotieto sekä järvien osalta järvien fysiografiatietoja SYKEn ylläpitämästä järvirekisteristä. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Luotaus.pdf
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: SYKE
Luotauspisteineisto käsittää ympäristöhallinnon tekemien sisävesien (järvet, joet) luotauksien syvyystiedot. Tietoja käytetään järvien ja jokien syvyysaineiston (syvyyskäyrät ja -alueet sekä maksimisyvyyspiste) tuottamiseen. Luotauspisteisiin on yhdistetty luotauksen lähtötasotieto sekä järvien osalta järvien fysiografiatietoja SYKEn ylläpitämästä järvirekisteristä. Aineiston tuotanto on aloitettu 1998. Vuosittain yleensä syksyisin aineiston täydentyy edellisen vuoden kesänä luodattujen alueiden osalta.
Rakennusvalvonnan tarkastajien aluejako karttapalvelussa
Seinäjoen kaupunki, Kiinteistö- ja mittauspalvelut
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Kuopion kaupunki, Strateginen maankäyttö
Espoon WFS-palvelu (Espoo Trimble Locus WFS Server) on WFS-rajapintapalvelu Espoon kantakarttaan ja muihin fyysisin ympäristön paikkatietoaineistoihin sekä ajantasakaavan tietoihin. Aineistoja hallinnoi Espoon Paikkatieto-yksikkö. Palvelun käyttö on osittain maksullista ja vaatii joidenkin aineistojen osalta autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(b) nojalla
Aineisto käsittää vaaleissa käytettävän äänestysaluejaon Joensuun kaupungin alueelta. Äänestysaluejako määrittää varsinaisen vaalipäivän äänestyspaikan kullekin äänioikeutetulle joensuulaiselle. Lisäksi äänestysaluejakoa hyödynnetään vaalitulosten tilastoinnissa.
Äänestysaluejako on tuotu Trimble-kuntatietojärjestelmästä, jonne se päivitetään tarpeen mukaan käsin digitoimalla.
Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämä Maasto- ja vesiliikenteen rajoitusalueet -paikkatietokanta-aineistosta irrotettu vesiliikenteen nopeusrajoituksia kuvaava aineisto km/h ja solmua/h. Vesinopeus-paikkatietokannassa on pääasiassa vesiliikenteen rajoituspäätöksiä, joissa on asetettu vesikulkuneuvoille nopeusrajoitus. Tietokannasta on alue- ja viivatasot. Vesiliike-paikkatietokannassa on pääasiassa vesiliikenteen rajoituspäätöksiä, joissa on rajoitettu jonkin tietyn alustyypin käyttöä (yleensä vesiskootterin), annettu moottorin tehorajoitus tai kielletty aallokon aiheuttaminen, ankkurointi tai jokin muu toiminta. Tietokannasta on alue- ja viivatasot. Molemmissa vesiliikenteen rajoitustietokannoissa voi olla sekä nopeusrajoituksia että muunlaisia rajoituksia. Aineisto on saatavilla SYKE:n OIVA-palvelusta tarkempine metatietoineen.
Alueet on digitoitu perustuen päätösasiakirjoissa mukana oleviin karttoihin, joissa pohjakarttana on useimmiten käytetty peruskarttaa (1:20 000). Siten myös tässä pohjakarttana on käytetty peruskarttaa (perusCD 1:20 000). Digitoinnissa on käytetty apuna myös valmiita vektoriaineistoja (rantaviiva 1:20 000, kiinteistöraja-aineistoa sekä merikartta CD:tä ). Joidenkin alueiden osalta on päätösasiakirjoissa käytetty jotain muuta kuin peruskarttaa. Eräissä vanhemmissa päätöksissä ei ole ollut mukana karttaa lainkaan ja näiden alueiden rajaus on jouduttu tekemään päätöstekstissä mainittujen tietojen ja peruskartan pohjalta.
Uudenkaupungin WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Uudenkaupungin Opaskartta(Opaskartta), Uudenkaupungin Ajantasakaava(Ajantasakaava), Uudenkaupungin ilmakuva(ilmakuva), Uudenkaupungin Maastokartta(Maastokartta), Uudenkaupungin yleiskaavakartta(Yleiskaava). Palvelu perustuu Uudenkaupungin kaupungin ajantasa-asemakaava-, kantakartta- ja opaskartta-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Uudenkaupungin kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Tampereen kiinteistöt, määräalat, kaavayksiköt ja vuokratontit pisteinä kuntarekisteristä
KUVAUS: Tampereen kiinteistöt, määräalat, kaavayksiköt ja vuokratontit pisteinä ominaisuustietoineen. Aineisto ylläpidetään kuntarekisterissä. KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: Jatkuvasti päivittyvä YLLÄPITOSOVELLUS: Facta KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä, saatavissa myös ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA: pistemäinen SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Aineisto on Oskari-karttapalvelussa julkaistu myös rasterimuodossa. JULKISUUS ja TIETOSUOJA: Julkinen KENTÄT: AINEISTO Onko kohde kiinteistö, määräala vai kaavayksikkö, ja kenties vuokratontti (vektorikarttatasossa näillä myös värikoodaus) KUNTA kolminumeroinen kuntanumero, Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämä kooditus SIJAINTI kolminumeroinen sijaintialuenumero, joka voi olla kylän, asemakaava-alueella olevan kunnanosan, tai muun sellaisen alueen numero RYHMA nelinumeroinen ryhmäosa, joka tarkoittaa talon, asemakaava-alueella olevan korttelin, tai muun sellaisen alueen numeroa YKSIKKO nelinumeroinen yksikkönumero, joka tarkoittaa tilan numeroa, asemakaava-alueella olevan tontin numeroa, tai muuta vastaavaa numeroa C_TUNNUS_2 kiinteistötunnus, täydellisessä muodossa, muodostuu osista KUNTA-SIJAINTI-RYHMÄ-YKSIKKÖ C_TUNNUS kiinteistötunnus ilman etunollia Muut kuin kuntakoodi ovat kiinteistörekisterissä ylläpidettyjä. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, tekninen ylläpito Paikkatietoyksikkö, aineiston ylläpito Kiinteistönmuodostus
Aineisto on julkaistu joskus Factan käyttöönoton jälkeen, 2005-2010.
Vektoriaineistona näkyvät kaavayksiköiden tunnukset ominaisuustietoineen. Tunnus voi olla rekisteritontti tai ohjeellinen/tonttijaon mukainen kaavayksikkö. Aineisto on ETRS-GK24(EPSG:3878) ja ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) koordinaatistojärjestelmissä.
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet
Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet (VAMA 2021) on hyväksytty valtioneuvoston päätöksellä 18.11.2021. Suomessa on 186 valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Ne ovat maaseutumme edustavimpia kulttuurimaisemia, joiden arvo perustuu monimuotoiseen kulttuurivaikutteiseen luontoon, hoidettuun viljelymaisemaan ja perinteiseen rakennuskantaan. Ylä-Lapin kohteet ovat pääpiirteiltään saamelaisia kulttuurimaisemia, jotka edustavat poronhoitoon ja muihin luontaiselinkeinoihin perustuvia maisematyyppejä. Merialueiden kohteisiin sisältyy saaristoalueiden elinkeinojen maisematyyppejä. Mukana on myös metsätalouden maisematyyppejä sekä historiallisesti ja maisemallisesti huomattavia maisemanähtävyyksiä. Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999, MRL) valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet (VAT) edellyttävät, että valtakunnallisesti arvokkaiden kulttuuriympäristöjen ja luonnonperinnön arvojen turvaamisesta huolehditaan. Tämä on maankäyttö- ja rakennuslain (MRL) 24 §:n mukaan otettava huomioon valtion viranomaisten toiminnassa, maakunnan suunnittelussa ja muussa alueidenkäytön suunnittelussa. VAMA on viranomaisten laatima valtakunnallinen inventointi, joka muodostaa tietopohjan valtakunnallisten alueiden käyttötavoitteiden mukaisten kulttuuriympäristön arvojen huomioimiselle. Käyttötarkoitus: Kartta-aineisto on luotu maisemiin liittyvän tiedon hallintaa ja sen soveltamista varten. Aineisto on tarkoitettu kuntien, maakuntien liittojen sekä muiden maankäytön suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaavien viranomaisten ja muiden tahojen käyttöön. Digitointimittakaava vaihtelee eri alueilla. Maisema ilmiönä ei ole luonteeltaan tarkkarajainen. Aineisto korvaa edellisen, vuodelta 1995 olevan aineiston. Lisätietoja: www.ymparisto.fi/fi-Fi/luonto/Maisemat/Arvokkaat_maisemaalueet Alueiden nimet Excel-taulukkona: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VAMA.xls Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Nationellt värdefulla landskapsområden Nationellt värdefulla landskapsområden (VAMA 2021) har godkänts genom statsrådets beslut den 18 november 2021. I Finland finns det 186 nationellt värdefulla landskapsområden. De utgör de mest representativa kulturlandskapen på landsbygden. Deras värde baserar sig på en mångformig kulturpåverkad natur, ett vårdat odlingslandskap och ett traditionellt byggnadsbestånd. De berörda områdena i övre Lappland består i huvudsak av samiska kulturlandskap, som representerar landskapstyper baserade på renskötsel och andra naturnäringar. De berörda områdena i havsområdena inbegriper landskapstyper baserade på skärgårdsnäringar. I helheten ingår även skogsbrukets landskapstyper, samt historiskt och landskapsmässigt betydelsefulla landskapssevärdheter. De riksomfattande målen för områdesanvändningen enligt markanvändnings- och bygglagen (132/1999) förutsätter att den nationellt värdefulla kulturmiljöns och naturarvets värden tryggas. Detta ska enligt 24 § i ovannämnda lag beaktas i de statliga myndigheternas verksamhet, vid planeringen på landskapsnivå och vid annan områdesplanering. VAMA är en riksomfattande inventering utförd av myndigheterna och utgör informationsunderlag för beaktandet av kulturmiljöernas värden i enlighet med de riksomfattande målen för områdesanvändningen. Syfte: Kartmaterial har skapats för hantering och tillämpning av landskapsrelaterad information. Materialet är avsett för att användas av kommuner, landskapsförbund och andra myndigheter samt andra som har ansvar för planering och genomförande av markanvändning. Digitaliseringens skala varierar inom olika områden. Landskap som fenomen är inte skarpt avgränsade till sin natur. Materialet ersätter det tidigare materialet från år 1995. Läs mer: www.ymparisto.fi/sv-FI/Natur/Landskap/Vardefulla_landskapsomraden Sykes öppna geodata kan användas i enlighet med öppen datalicens (CC BY 4.0). Nationally valuable landscapes Nationally valuable landscapes (VAMA 2021) has been approved based on Government Decision on 18 November 2021. There are 186 areas in Finland that have been classified as nationally valuable landscapes. They represent the cultural landscapes of our country, and their value is based on culturally significant natural diversity, cultivated agricultural landscape and traditional architecture. The sites in Northern Lapland are mainly Sámi cultural landscapes that represent landscape types typical to reindeer husbandry and other natural livelihoods. Marine sites include landscape types characteristic to archipelago livelihoods. They also include landscape types marked by forestry as well as historically and scenically notable attractions. The national land use objectives provided for in the Land Use and Building Act (132/1999) require ensuring that the values of nationally valuable cultural environments and natural heritage are safeguarded. In accordance with Section 24 of the Act, this shall be taken into account in the activities of state authorities, regional planning and other land use planning. VAMA is a national inventory prepared by the authorities. It forms a knowledge base for taking note of the cultural environment values in accordance with the national land use objectives. Purpose: The map data has been compiled for the management and application of landscape-related data. The data is intended for use by municipalities, regional councils and other authorities and parties responsible for land use planning and implementation. The digitalisation scale varies from region to region. Landscape as a phenomenon is not specific in nature. The data replaces the previous data from 1995. Read more: https://www.ymparisto.fi/en-US/Nature/Landscapes/Nationally_valuable_landscapes This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Aineisto korvaa vuodelta 1995 peräisin olevan valtakunnallisesti arvokkaiden maisemakokonaisuuksien aineiston. Vanha aineisto on edelleen saatavilla luonnonsuojeluohjelmien ja periaatepäätösten aineiston yhteydessä.
Paikkatietoa koskevat tiedonvälityspalvelut
Vektori-karttataso Oskari-karttapalvelussa
Rasterikarttataso Oskari-karttapalvelussa
Syken Avoin tieto -palvelu:Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet ; Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet katselupalvelu; Arvokkaat maisema-alueet, sovellus v.2021 -karttapalvelu
Syken Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet WMS-katselupalvelu
Syken Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet WFS-latauspalvelu