Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Varsinais-Suomen maarakentamisen uusiomateriaalit 2019
Tämä aineisto sisältää 6Aika: CircVol – Suurivolyymisten sivuvirtojen ja maamassojen hyödyntäminen kaupungeissa -hankkeessa kerättyä tietoa Varsinais-Suomen alueella syntyvistä uusiomateriaaleista, joilla on hyödyntämispotentiaalia maarakentamisessa. Aineiston tiedot on kerätty toimijoilta, joiden toiminnassa maarakentamiseen mahdollisesti kelpaavia uusiomateriaaleja syntyy. Toimijat, jotka ovat antaneet tietojaan julkaistavaksi, eivät ole sitoutuneet materiaalien hyödyntämiseen, eikä materiaalin saatavuutta tai olemassaoloa voida taata.
Vuosina 2020 ja 2021 voimaan tulleet asemakaavat on aluegeometrioita sisältävä paikkatietoaineisto, joka sisältää sellaisten asemakaavojen rajaukset, joissa on osoitettu asuinkerrosalaa. HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista vuosien 2021 ja 2022 keväisin osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2020-2023 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2024. id = Kohteen yksilöivä tunnus kuntanimi = Sijaintikunnan nimi kaavatun = Kaavatunnus kaavanimi = Kaavan nimi vtulvuosi = Voimaantulovuosi kuulutuspäivän mukaan netkrostal = Kerrostaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netrivketj = Rivi- ja ketjutaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä neterillis = Erillispientaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netyhteens = Uusi asuinkerrosala yhteensä brutyhteen = Asuinkerrosala yhteensä Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY –lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto
HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista vuosien 2021 ja 2022 keväisin osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2020-2023 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2024.
Soiden ja kivennäismaiden ojitustilanne -paikkatietoaineisto on rasterimuotoinen (10 m x 10 m) aineisto, joka luokittaa koko Suomen turve- ja kivennäismaat ojittamattomiin ja ojitettuihin alueisiin sekä turvetuotantoalueisiin. Soita koskeva aiempi valtakunnallinen ojitustilannerasteri on nimellisesti vuodelta 2011 ja sen tärkeimmät tausta-aineistot ovat vuodelta 2008 (Soiden ojitustilanne 2011). Uusi ojitustilanneaineisto päivittää aiemman soiden ojitustilanneaineiston ja laajentaa sen kivennäismaille. Aineiston lähtöaineistoina olivat Maanmittauslaitoksen maastotietokannat (2009; 2014; 2024). Hyvin keskeinen työvaihe tarkastelussa oli maastotietokannan virtavesiviiva-aineiston luokitus todennäköisiin ojiin ja todennäköisiin puroihin, ja tämä luokitusaineisto on julkaistu erillisenä vektoriaineistona (Virtavesien (alle 5 m) ennustettu puromaisuus). Rasteriarvot: 10 = ojittamaton kivennäismaa 11 = ojitettu kivennäismaa 20 = ojittamaton turvemaa 21 = ojitettu turvemaa 23 = nykyinen tai entinen turvetuotantoalue On huomattava, että erot uuden ojitustilanneaineiston (2025) ja aiemman vuoden 2011 aineiston (Soiden ojitustilanne 2011) välillä eivät ilmennä pelkästään uusia ojituksia. Erot voivat suurelta osin liittyä puutteisiin varhaisemman aineiston tausta-aineistoissa eli viiveellä ojien ilmestymisessä maastotietokannan virtavesiviiva-aineistoon sekä ojaviivojen puuttumisella kokonaan virtavesiviiva-aineistosta. Viive tarkoittaa sitä, että vanhasta aineistosta (2011) puuttuva ojitusalue on saatettu ojittaa esimerkiksi vuosina 2007–2008, mutta se ei ole ehtinyt mukaan tarkastelun tausta-aineistoon. Uuden aineiston (2025) teossa löydettiin myös ilmakuvilta jonkin verran ojituksia, jotka puuttuvat kaikista maastotietokannan virtavesiviiva-aineistoista. Näiden ojitusten ajankohdasta ei ole tietoa. Aineistoa voi käyttää esimerkiksi luontotyyppien tilan ja ennallistamistarpeiden arvioinnissa. Aineisto kuuluu Syken avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Tarkempi aineistoseloste: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Soiden_ja_kivennäismaiden_ojitustilanne.pdf
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut
Soiden ja kivennäismaiden uuden ojitustilanneaineiston teossa luotiin aluksi mahdollisimman täydellinen virtavesiviiva-aineisto, erilliset turve- ja kivennäismaamaskit sekä turvetuotantoalueiden koosteaineisto. Virtavesiviiva-aineistot yhdistettiin maastotietokannan eri vuosiversioista: 2009, 2014 ja 2024. Purojen ja ojien erottelussa hyödynnettiin kahta eri koneoppimisalgoritmia sekä yksinkertaisempia aluerajauksiin tai viivojen geometriaan perustuvia erottelusääntöjä. On huomattava, että purojen ja ojien erottelu on vielä aineiston optimoinnin jälkeenkin merkittävä virhelähde – kaikkien virtavesiviivojen oikea luokitus ei menetelmällä onnistu. Ojiksi luokittuneet viivat puskuroitiin 50 metrillä. Ojitetuiksi turve- ja kivennäismaiksi määritettiin ojien puskuripolygonien alueet sekä peltojen, teiden ja turvetuotantoalueiden reunat 50 metrin leveydeltä, koska myös näiden alueiden reunoilla on yleensä ojat, vaikka niitä ei maastotietokantaan ole yleensä sisällytetty. Turvemaamaskin lähtöaineistoina olivat 22–23.5.2024 Maanmittauslaitoksen rajapinnalta ladatut maastotietokannan soistumat (35300) ja suot (35411, 35412, 35421 ja 35422) sekä maa-aineksenottoalueluokka eloperäinen maa-aines (32113) eli turvetuotantoalueet. Kivennäismaamaskin teko perustui puolestaan alueiden poissulkemiseen: kivennäismaamaskin lähtöaineistona oli koko Suomi, minkä jälkeen alueesta poistettiin em. turvemaamaski sekä seuraavat maastotietokannan kohteet: rakennetut alueet (taajamat, yksittäiset rakennukset, liikennealueet, hautausmaat, louhokset, puistot), vesialueet (järvet, meri ja aluemaiset joet), maatalousmaat ja niityt. Turvetuotantoalueiden koosteaineiston teossa pyrittiin saamaan aikaan mahdollisimman kattava kooste sekä nykyisin käytössä olevista turvetuotantoalueista että jo käytöstä poistuneista alueista. Koostetta tehtäessä yhdistettiin tästä syystä tietoa vanhoista (Corine maanpeiteaineisto 2000) ja uusista aineistoista (Maanmittauslaitoksen rajapinta 22.5.2024; Syken Mammutti-hankkeessa koostama Turvetuotantoalueet ja niiden jälkikäyttö -aineisto). Edellä kuvatun tuotantoprosessin jälkeen aineistoa tarkistettiin visuaalisesti. Kattavin tarkistus koski sellaisia yli yhden hehtaarin (Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla yli kolmen hehtaarin) laajuisia turvemaa-alueita, joilla ojitustilanneluokka oli muuttunut ojitetusta ojittamattomaksi vertailtaessa aiempaa Soiden ojitustilanne (2011) -aineistoa uuteen aineistoon. Tällä tavoin löydettiin virhealueita, joilla ojia näkyi ilmakuvalla, vaikka virtavesiviivat puuttuivat maastotietokannasta sekä kohteita, joissa puro oli tulkittu virheellisesti ojaksi. Ilmakuvilta löytyneet ojat digitoitiin ja puskuroitiin (50 m) ja tällä puskuriaineistolla korjattiin ojitustilannerasteria.
KUVAUS Aineisto sisältää pohjaveden havaintoputkien sijaintitietoja. Aineisto on saatu datan ylläpitäjältä Lupa- ja valvontavirastolta (ent. ELY-keskus) käytettäväksi viranomaistyössä ja suunnittelussa. Dataa ei saa esittää julkisesti tai jakaa eteenpäin kaupungin ulkopuolelle ilman erillistä sopimusta. Mahdollisissa käyttötarpeissa liittyen esim. konsulttitöihin, ota yhteyttä: ymparistonsuojelu@tampere.fi. KATTAVUUS Tampereen kaupungin alue. Sisältää tiedot niistä putkista, joita ei ole merkitty käytöstä poistetuksi. PÄIVITYS Päivitetään, kun uusia tietoja saadaan. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA Pistemäinen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, JULKISUUS, TIETOSUOJA Ei-julkinen aineisto, tarkoitettu viranomaiskäyttöön. VASTUUTAHO Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät tunnus Havaintoputken tunnus nimi Havaintoputken nimi pohjavesialue Pohjavesialueen tunnus, jolla putki sijaitsee.
KUVAUS Kaupungin ylläpitämät luontopolkurastit kartalla. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kaupungin ylläpitämät luontopolut. Muutosten tapahtuessa päivitetään. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Laadittu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Pistemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan. Julkinen aineisto. Avoin aineisto. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Tallennettu 2012 alkaen. KENTÄT TUNNUS Polun nro. NIMI Rastin nimi RASTI Rastinro. KOHTEENKUVAUS LISATIETOJA
1990-luvun alussa valmistunut aineisto sisältää Suomen päävesistöalueet, valuma-aluejaon sekä purkupisteet. Valuma-alueet on rajattu topografian ja vesistöjen perusteella 1:50 000 mittakaavaisille paperikartoille, joilta alueet on digitoitu FINGIS-ohjelmalla sokkodigitointina. Hierarkkinen valuma-aluejako sisältää enimmillään 3, joista tarkimmassa jakovaiheessa on yhteensä yli 5 600 osa-aluetta. Valuma-aluejaon hierarkisuutta voidaan kuvata käyttämällä aineistoon liittyviä valuma-alueiden reunaviivoja sekä valuma-aluetunnusta. Päävesistöalueita on 74 kappaletta, niiden pinta-ala on yli 200 km2 ja numerointi alkaa Laatokkaan laskevista vesistöalueista ja kiertää rannikkoalueet myötäpäivään päättyen Vienan mereen laskeviin vesistöihin. Yli 10 000 km2:n kokoisten päävesistöalueiden osajaossa aina kolmanteen jakovaiheeseen asti on käsiteltävä alue jaettu enintään 9 osa-alueeseen, jolloin yhdellä vesistöalueella on enintään 729 osa-aluetta. Kooltaan 1 000-10 000 km2 suuruiset päävesistöalueet on jaettu kahteen jakovaiheeseen, jolloin osa-alueita on vesistöalueella enintään 81 kappaletta. Alle 1 000 km2 suuruiset päävesistöalueet on jaettu enimmillään yhdeksään osa-alueeseen.Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Käyttötarkoitus: Valuma-aluejako on tehty pääasiassa hydrologisen seurannan tarkoituksiin. Purkupisteet voivat sijaita sivu-uoman tai järven luusuan lisäksi myös esimerkiksi voimalan tai muun hydrologisen mittauspaikan kohdalla. Valuma-alueiden koko voi vaihdella huomattavasti (n.2 km2- n.3500 km2) johtuen valitusta tunnusjärjestelmästä sekä Suomen luonnonmaantieteellisistä erityispiirteistä (mm. järviset alueet) Vesipolitiikan puitedirektiivin vesienhoidon suunnittelujärjestelmä perustuu valuma-alueajattelulle, mm. direktiivin mukaiset vesienhoitoalueet on muodostettu päävesistöalueista. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/valuma-aluejako.pdf 2020-luvulla on laadittu ensimmäinen kokonaan digitaalisilla tuotantomenetelmillä toteutettu mallinnukseen perustuva Suomen kattava hierarkkinen valuma-aluejako, joka tulee korvaamaan 1990-luvulla käyttöönotetun valuma-aluejaon. Suomen ympäristökeskuksen (Syke) laatima valtakunnallinen valuma-aluejako koostuu viidestä hierarkiatasosta, jotka kattavat uomien ja järvien valuma-alueiden lisäksi myös merialueet. Tarkimmalla tasolla valuma-aluejaossa on yli 40 000 valuma-aluetta. https://ckan.ymparisto.fi/dataset/valuma-aluejako Catchment Areas In the early 1990s completed spatial dataset of Finnish catchment areas includes main river basins, river basins’ delineation and discharge points. The catchment areas were delinated on the basis of topography on 1:50,000 scale paper maps, from which the catchment areas were digitized with the FINGIS program as blind digitization. The hierarchical river basin /delineation has 3 levels. In the most precise level there are over 5,600 sub-areas. The structure of the hierarchy is described using catchment area boundaries together with the river basin codes attached to the features. The database has 74 main river basins with an area over 200 km². The code numbering starts from the south-eastern river basins flowing to the Lake Ladoga, and continues clockwise along the Baltic coast, ending to the rivers flowing into the Arctic Ocean and the White Sea. All the river basin hierarchy levels have maximum 9 sub-basins. Besides the main river basins, the boundaries are determined for 177 small coastal basins, smaller than 200 km²; they are not further divided into sub-basins. This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0). INSPIRE compatible dataset has been published. In the 2020s completed spatial dataset of Finnish catchment areas based on modeling implemented entirely with digital production methods made by the Finnish Environment Institute (Syke) consists of five hierarchical levels, which cover not only the catchment areas of river segments and lakes, but also sea areas. At the most precise level, there are more than 40,000 catchment areas in the river basin system. https://ckan.ymparisto.fi/dataset/valuma-aluejako
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Ensimmäinen koko Suomen kattava vesistöaluerajaus valmistui vuonna 1863 ja julkaistiin Ylitirehtööri valtioneuvos Cl. W. Gyldenin toimesta Keisarillisessa Tie- ja Vesikulkulaitosten Ylihallituksessa nimellä "Suomenmaan joet ja järvet". Vuonna 1936 ilmestyi Hydrografisen toimiston julkaisuna T. V. Olinin teos “Suomen vesistöjen alueet ja järvet”. Teokseen koottiin tiedot kaikista niistä “sadealueista”, joiden pinta-ala Suomen alueella oli vähintään 200 neliökilometriä. Rajaus toteutettiin Suomen yleiskartalle (1: 400 000). Vesistöaluenumerointi toteutettiin vuonna 1968 maataloushallituksen insinööriosastossa. Prosessi saatettiin toisen jakovaiheen osalta päätökseen 1971, jolloin ilmestyi Vesihallituksen julkaisuja -sarjassa tutkimus “Suomen vesistöalueet”. Peruskartoituksen loppuunsaattaminen (mittakaavassa 1:20 000) vuonna 1978 ja peruskartan pienennösten valmistuminen (mittakaavassa 1:50 000) vuosina 1983 - 1987 mahdollistivat valuma-alueiden entistä tarkemman ja pienempiä osa-alueita käsittävän rajaamisen. Valuma-alueiden rajaus suoritettiin topografian ja vesistöjen perusteella 1:50 000 mittakaavaisille paperikartoille, joilta alueet digitoitiin FINGIS-ohjelmalla sokkodigitointina vesien- ja ympäristön-tutkimuslaitoksen hydrologian toimistossa vuosina 1984-1990. Numeerinen vesistöaluerekisteri valmistui 1991 ja liitettiin osaksi ympäristöhallinnon ympäristötietojärjestelmää samana vuonna. Vesistöalueluettelot nimi-, vesistötunnus-, pinta-ala- ja järvisyystietoineen julkaistiin myös painetussa muodossa Suomen vesistöalueet -teoksena (Matti Ekholm: Suomen vesistöalueet 1993, Vesi- ja ympäristöhallinnon julkaisuja, Sarja A 126). Julkaisuun liittyvät 1:400 000-mittakaavaiset vesistöalue- ja purkupistekartat painettiin vuosina 1989-1991.
Shallow inlets - Vegetation and mussel communities 2011
The file contains data on submerged macrophytes in shallow inlets along the Swedish and Finnish Baltic Sea coast (excluding the Botninan Bay, the Quark and southern Scania County). The data was compiled and analysed by Joakim Hansen (Stockholm University) during the project NANNUT (European Regional Development Fund, Central Baltic Interreg IVa, Archipelago and Islands). Macrophyte surveys were conducted in late July to early September 2001–2010 using the method of Persson & Johansson (2007. Manual för basinventering av marina habitat [1150, 1160 och 1650]. Metoder för kartering av undervattensvegetation, version 5. Swedish environmental protection agency [In Swedish]). Values are averages per inlet and year and are based on a minimum of 3 survey transects. Filamentous algae is expressed as the percentage of survey squares with a high cover of filamentous algae. The other macrophyte groups are expressed as mean percentage cover. Levels should be read as ≥10%<20% (i.e. 10 – 20). Full data is stored in the database 'GRUNDA' (2011).
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0)
The file has been created to visualize underwater vegetation in shallow Baltic Sea inlets. The work was part of the project NANNUT (European Regional Development Fund, Central Baltic Interreg IVa, Archipelago and Islands).
Tiealueella sijaitseva, kaksi eri korkeudella olevaa tasoa yhdistävä, maanpinnan kalteva rakenne. HUOM! Määritelmä ei kata varusteobjektin (esim. reunatuki) tai pinnoitteen aiheuttamaa korkeuden muutosta. Myöskään rakennekerrosten luiskat eivät lukeudu tähän kohdeluokkaan. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Osa tiedoista tuotetaan erillisinvestointien ja -hankkeiden kautta. Kohdeluokka ei ole versioituva. Kattavuus: Tiet.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Pohjakartta - valtuustokausi 2021-2025
POHJAKARTAN AINEISTOS Tampere: Vesistö, liikenneverkko, nimistöä (järvien nimet, kaupunginosien nimet), rakennuksia, alueita Kuntarajan ulkopuoli: Vesistö, liikenneverkko, kuntarajat, kuntien nimet, taajama-alueita
Keskeiset troolauslinjat Saaristomerellä 2003
Aineisto sisältää Saaristomeren keskeiset troolauslinjat. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Troolauslinjat on määritetty merikartan avulla.
SYKEn Avoin tieto -palvelu: Soiden ja kivennäismaiden ojitustilanne
Soiden ja kivennäismaiden ojitustilanne -katselupalvelu
Soiden ja kivennäismaiden ojitustilanne -latauspalvelu
Valuma-aluejako 1990 WMS -katselupalvelu
Savitaipaleen WFS-rajapintapalvelun kautta on saatavilla kunnan kaava-alueiden rajat. Aineistoja hallinnoi Savitaipaleen kunta. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Hangon WMS on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot: Opaskartta (opaskartta_mapset), Kantakartta (pohjakartta_mapset), Osoitekartta (osoitekartta_mapset)], Ajantasa-asemakaava (ajantasakaavat_mapset). Palvelu perustuu Hangon kaupungin opaskartta (mittakaavavastavuus 1:30 000), kantakartta (mittakaavavastavuus 1:500), osoitekartta (mittakaavavastavuus 1:10 000) ja ajantasa-asemakaava (mittakaavavastavuus 1:10 000) -aineistoon . Aineistoja hallinnoi Hangon kaupungin maankäyttöosasto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Hetan ympäristön ranta-alueiden osayleiskaava
Rasterimuotoinen kartta Hetan ympäristön ranta-alueiden osayleiskaavasta
Yleiskaava hyväksytty 2007, julkaistu WMS -palvelussa 12/2020
Community classification - divelines 2012
This dataset shows locations where underwater data was collected by NANNUT project during August-Sebtember 2010 and 2011 in Archipelago Sea, Kotka and Raseborg. Data was collected by diving. The dataset contains information on the occurrence of communities based on the percent coverage of plants and mussels. The communities analysed are based on the following species or groups: vascular plants, stoneworths, seagrass, bladderwrack, red algae, blue mussels/zebra mussels and mixtures of the above. Class "Other communities" does not include any of the above mentioned communities. They may harbour other communities (eg. filamentous algae or benthic fauna ) but lack or have small cover (< 10 %) of perennial vegetation. The pies show the distribution of communities on each dive transect.
This dataset is a way of illustrating the occurence of certain communities, all collected data is not presented here. For more information on data contact Fiia Haavisto / Leena Lehtoma.
Fiia Haavisto and Leena Lehtoma for Centres for Economic Development, Transport and the Environment for Southwest Finland, Southeast Finland and Uusimaa