Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Sisältää kaikki puistoissa tai puistomaisilla alueilla sijaitsevat Kaupunkiympäristön palvelualueen hallinnoimat pelikentät. Pelikentät on usein hiekka tai sorapintaista yleiskenttiä kaupungin yleisillä alueilla. Ei sisällä kaupungin muiden hallintokuntien hallinnoimilla alueilla sijaitsevia kenttiä. Tietokanta sisältää ominaisuustiedot: • Viheralueen nimi ja tunnus: Viheralueen virallinen nimi (kaavassa tai yhdyskuntalautakunnan päätös) tai virallisluontoinen nimi sekä karttalehtinumero ja järjestysnumero esim. 1989-013 • Viheralueen käyttöluokka: Esim. yleiset viheralueet, suojaviheralueet • Hoitoluokka: alueen hoitoluokka, esim. A1, A2, A3, B1, B2 • Hoitoluokka selite: Hoitoluokan tarkempi selite esim. A1 Edustusviheralueet • Tilaaja: Alueen kunnossapidon tilaaja • Kunnossapitäjä: Alueen kunnossapitäjä • Pinta-ala m2: Pinta-ala neliömetreinä • Pintamateriaali: Kentän pintamateriaali esim. kivituhka, tekonurmi • Alueurakka-alue: Kunnossapidon urakka-alue, johon viheralue kuuluu • Kentän kesä/talvi –käyttö: Kesä/talvi = kenttä kesäkäytössä sekä jäädytetään talvisin. Kesä = kenttä pelkästään kesäkäytössä, ei jäädytetä talvisin. Kenttien päivitys ja ylläpito jatkuvaa, Tietokannan geometria on alue. Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK24 (EPSG:3878). Saatavissa WFS- ja WMS-palveluna.
Asemakaavan pohjakartta eli kantakartta kattaa kokonaan vektorimuotoisena aineistona koko Vantaan alueen. Kantakartta on kiinteistörekisterikartan ohella tarkin maastokartta. Sen tietosisältönä ovat rakennukset ja rakenteet, liikenneväylät rakennelmineen, erilaiset maa-alueet, vesialueet, korkeustiedot, ilmajohtoyhteydet ja nimistö. Karttaa ylläpidetään koko kaupungin alueelta (240 km2) 1:500 kartoitustarkkuusvaatimusten mukaan (kohteiden sijaintitarkkuus on +- 20 cm). Tietojen ajantasaisuus: uudet rakennukset rakenteineen tallennetaan kahden viikon kuluessa rakennuksen sijaintikatselmuksen toimittamisesta. Sijaintikatselmus suoritetaan rakentajan tilauksesta, kun rakennuksen perustus on tehty, viimeistään ennen rakennuksen loppukatselmusta. Puretut rakennukset poistetaan kartalta heti, kun purkutapahtumasta saadaan tieto. Muiden tietojen ajantasaistusviive vaihtelee muutamasta viikosta vuosiin. Kattava ajantasaistus suoritetaan tietyllä alueella kartoitusilmakuvauksen jälkeen sekä silloin, kun alueelle ryhdytään laatimaan asemakaavaa tai kaavanmuutosta. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Tasokoordinaatisto: ETRS-GK25 Korkeusjärjestelmä: N2000 Saatavissa WMS-palvelun kautta vapaasti ilman kiinteistörajoja, joiden saaminen sen sijaan edellyttää erillistä sopimusta.
Kaupungin kartastoja alettiin tallentaa digitaaliseen muotoon marraskuussa 1988. Rasteroitujen kantakarttojen vektorinti työ valmistui 20.7.2011. Kantakarttaa pidetään jatkuvasti ajantasalla maastomittausten, ilmakuvausten, laserkeilausten ja rakennusvalvontamittausten kautta.
Pälkäneen (Pälkäne) WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot: Ajantasa-asemakaava; Yleiskaavojen aluerajaukset. Aineistoja hallinnoi Pälkäneen kunta. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
INSPIRE Download Service (WFS) for Railway Transport Networks
FTIA INSPIRE Download Service (WFS) for Railway Transport Networks is an INSPIRE compliant . It contains the following INSPIRE feature type: Railway transport network. The service is based on the FTIA INSPIRE Transport Networks Theme Dataset. The dataset is administrated by the Finnish Transport Infrastructure Agency.
Kangasalan vahvistamaton digikaavayhdistelmä WMS-palveluna
Kangasalan kaupungin vahvistamaton digitaalinen ajantasa-asemakaava, jossa kaava-alueet, käyttötarkoitukset, korttelit ja tontit on kuvattu aluemaisina kohteina. Kohteisiin on liitetty ominaisuustietoa. Aineisto soveltuu esimerkiksi analyyseihin. Aineistoa ei tule käyttää virallisen asemaavan sijaan. Virallisen asemakaavaotteen saa Kangasalan kaupungin teknisen keskuksen asiakaspalvelusta.
käyttöehdot tuntemattomat. Aineiston muokkaaminen, uudelleenjulkaisu ja edelleenluovutus on ilman Kangasalan kaupungin lupaa kielletty.
Yhdyskuntarakenteen kuvaamista ja muutoksen seurantaa varten on kehitetty yhdyskuntarakenteen elementtejä kuvaavia aluejakoja. YKR-aluejaot on toteutettu yhdistelemällä 250 x 250 metrin ruutuja paikkatietomenetelmillä. Yhdistelyperusteina ovat mm. rakennustehokkuus, rakennusten käyttötarkoitus ja väestömäärä. YKR-aluejakoja ovat taajamat, kylät, pienkylät ja maaseudun harva asutus. YKR-taajamalla tarkoitetaan vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettua aluetta. Rajaus perustuu 250 m x 250 m ruudukkoon, jossa huomioidaan asukasluvun lisäksi rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Rajaus on sekä ajallisesti että alueellisesti vertailukelpoinen. Rajaus on hieman tiukempi kuin yleinen pohjoismainen taajamarajaus (vähintään 200 asukasta ja rakennusten välinen etäisyys alle 200m). Kylämäistä yhdyskuntarakennetta kuvaavan aluejaon tavoitteena on esittää taajamien ulkopuolisen haja-asutusalueen rakennus- ja asutustihentymät, jotka perustuvat vakituiseen asutukseen. Kylät on jaettu kahteen luokkaan, 20-39 asukkaan pienkylät sekä yli 39 asukkaan kylät. Harvaan maaseutuasutukseen kuuluvat ne alueet, jotka eivät kuulu taajamiin, kyliin eivätkä pienkyliin, mutta joissa on vähintään yksi asuttu rakennus (=väestöä) kilometrin säteellä. 100 % vettä sisältävät ruudut eivät kuulu aluejakoihin. Lisätietoja YKR-aluejakojen rajaamisessa käytetyistä kriteereistä ja menetelmästä löytyy metatiedon viitedokumentista. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Avoin tieto-palvelussa YKR-alueista on saatavilla joka viides vuosi ja uusin vuosi vuodesta 1990 lähtien. Ominaisuustietoina avoimissa aineistoissa ovat pelkät maapinta-ala ja vesipinta-ala. Taajamissa on ominaisuustietona myös väestö- ja työpaikkatiedot. Ympäristöhallinnon sisäisessä käytössä ovat aineistot viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien sekä vuosittaiset aineistot vuodesta 2011 lähtien sekä väestön ja työpaikkojen lukumäärää koskevat ominaisuustiedot. Taajamien nimet ja tunnukset ovat ominaisuustietona erillisessä Taajamat-aineistossa, joka on jaossa Avoin tieto-palvelussa sekä ympäristöhallinnon käyttöliittymissä samoilta vuosilta kuin yhdyskuntarakenne aineisto. Avoimessa Taajamat-aineistossa nimet ja tunnukset ovat saatavilla vuodesta 2015 eteenpäin ja sisäisessä käytössä vuodesta 2012 eteenpäin. Käyttötarkoitus: YKR-aluejaot on rajattu Sykessä yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Yhdyskuntarakenteen jakaminen taaja- ja haja-asutukseen on yksi valtakunnallisen yhdyskuntarakenteen seurannan perusjaoista. Maankäytön ohjauskeinojen kannalta juuri taaja-asutuksen muodostuminen on ollut tärkeä peruste maankäytön suunnittelulle. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrAluejaot.pdf The YKR Spatial structure delineation is a spatial dataset created for describing and monitoring spatial structure. The dataset is based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR) produced by the Finnish Environment Institute. The data is presented in 250 x 250-meter statistical grid-cells. The values of the cells are a product of spatial analysis of statistical data regarding population, the number of buildings, floor area and building density. The four spatial structures delineated using the statistical data are localities (densely populated areas), villages, small villages and sparsely populated rural areas. The delineation of localities is implemented in several phases. Localities are densely built areas that have more than 200 inhabitants. Localities are described within specific threshold values concerning the population, number of buildings, floor area of buildings and building density. The delineation of localities extracts densely populated grid-cells from sparsely populated grid-cells. The threshold values have been selected on the basis of examinations of several different sample areas so that regional differences are taken into account as well as possible. The YKR-localities are classified with slightly stricter rules than the general Nordic standard, which has an outline limit set for at least 200 inhabitants and no more than 200 meters distance between buildings. The YKR-based delineation method of localities is comparable both in space and time. The delineation of villages describes rural agglomerations smaller than localities in sparsely populated areas. Thus villages are not included in the delimitation of localities. Villages have two categories based on the number of population. Small villages have 20-39 inhabitants and villages have more than 39 inhabitants. Areas outside localities and villages are classified as sparsely populated rural areas if there is at least one residential unit within one kilometer radius. The Finnish title of the dataset is YKR Aluejaot. This dataset belongs to Syke’s open data collection (BY CC 4.0). Syke’s open information service delivers the most current version of the dataset as well as the historical data at five-year intervals from 1990 onwards including only the land area information. The current version is updated on a yearly basis. For the internal use in environmental administration, the data is available at five-year intervals from 1990 onwards and on a yearly basis from 2011 onwards and includes all the attribute information. Names and id’s of the localities are included in separate Localities (densely populated areas) –dataset, which is also available from the open information service. Purpose of use: YKR spatial structure delineations are produced by Syke to support the monitoring of urban form and spatial structure. The division to densely and sparsely populated areas is one of the basic divisions used in the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). Especially the development of densely populated areas (localities) has been an important guiding element for land use planning. More information: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrSpatialStructure.pdf
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Taajamat Keskeisimmät kriteerit taaja-asutuksen rajauksessa ovat olleet: - rakennusten lukumäärä, - kerrosala, - väestömäärä ja - näiden suhde toisiinsa ja lähiympäristöön etäisyydellä mitattuna. Tällä menettelyllä on haluttu varmistaa muutamien taaja-asutuksen erityispiirteiden huomioiminen mahdollisimman hyvin: - Yksittäisten taajaman reunoilla sijaitsevien, kerrosalaltaan isojen ja toiminannaltaan taajamaan liittyvien rakennusten huomioiminen osaksi taajamaa, vaikka suora etäisyys tilastollisen taajaman ei olisikaan riittävä (mm. isot teollisuuslaitokset, varastot tms.) - Haja-asutukseen verrattavan harvan nauhamaisen asutuksen erottaminen pois taaja-asutuksesta - Taaja-asutuksen sisälle kuroutuneiden alueiden erottaminen erikseen taaja-asutuksesta (mm. taajaman sisäiset isot rakentamattomat tai harvasti rakennetut alueet, pelto- ja metsäalueet sekä vesialueet) Menetelmä: Lähtöaineistona rajauksessa käytetään tilastoruutua (250 x 250 m) rakennuskannasta. Ruudukolle toteutetaan yleistys, jossa jokaiseen ruutuun lasketaan summa 1 km:n etäisyydellä olevien ruutujen rakennuksen lukumäärästä ja valitaan ne ruudut, joiden summa-arvo on > 39. Valittujen ruutujen sisältä toteutetaan uusi yleistys, jossa lasketaan vierekkäisten ruutujen summa kerrosalasta. Valitaan ne arvot, jotka ylittävät arvon 1499. Poistetaan ruudukon sisään jäävien tyhjien alueiden ruudut. Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Valituista perusaineiston ruuduista valitaan ne ruudut, joissa rakennusten lukumäärän summa on > 1 tai kerrosalan summa> 299 Lasketaan ruuduista 250 metrin etäisyysvyöhyke. Lasketaan etäisyysvyöhykkeestä uusi etäisyysvyöhyke "sisäänpäin". Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Yhdistetään ruudusto (ehtona ruudun sivun osuminen toiseen ruutuun) Lasketaan muodostuneisiin alueisiin väestötieto ja valitaan ne alueet, joissa asukasluku > 199. Kylät ja pienkylät Kriteerit: - Ne yhtenäiset rakennetut 250 x 250m ruuduista muodostetut alueet, joissa ruudun ja sitä ympäröivien kahdeksan ruudun rakennusten yhteenlaskettu lukumäärä on vähintään kuusi. - Alueet eivät ole taajama-aluetta - Alueella asuu vähintään 40 asukasta (lisäksi voidaan erottaa yli 20 asukkaan asutusrykelmät omiksi erilliseksi alueikseen (pienkylät)) - Loma-asuntoja ei ole huomioitu Menetelmä: Kaikkiin taajaman ulkopuolisiin rakennettuihin 250m x 250m ruutuihin (pl. loma-asutus) on laskettu ruudun ja sitä ympäröivien 8 ruudussa sijaitsevien rakennusten lukumäärän summa. Ruuduista valitaan ne, joissa rakennusten yhteenlaskettu lukumäärä on yli viisi (5). Näin muodostuu ruutujaon mukaisia yhtenäisiä alueita. Alueista poistetaan YKR-taajaman sisään lasketut alueet sekä ne, joissa on alle 40 asukasta. Ruutujaotusta mukailevat alueet, jotka ovat ruudun kulmistaan kiinni ovat samaa aluetta. Kylämäinen asutus kattaa morfologialtaan hyvin erilaisia kyliä kuten jokien ja tienvarsiasutuksen mukaiset asutusjonot, yhtenäiset asutusrykelmät tai taajamia ympäröivä tiheähkö tasaisesti sirottunut asutus. Lähinaapuruusruutumenetelmä kuvaa parhaiten em. kylien morfologisia muotoja. Se noudattelee riittävän "herkästi" eri muotoisia kyliä, mutta ei kuitenkaan liikaa pirstaloi kylien pienosia eli kulmakuntia omiksi alueikseen. 40 asukkaan minimiväestö takaa sen, että pienimmät talorykelmät eivät muodosta omia, yhdyskuntarakenteeltaan itsenäisiä kyliä. Samoin kylien tilastollisen tarkastelun osalta riittävän suuri väestömäärä ei ole liian herkkä yhden tai kahden asunnon lisääntymisen tai poistumisen suhteen. Harva maaseutuasutus Menetelmä: YKR:n harvaan maaseutuasutukseen kuuluvat ne alueet, jotka eivät kuulu taajamiin, kyliin eivätkä pienkyliin, mutta joissa on vähintään yksi asuttu rakennus (=väestöä) kilometrin säteellä. Harvaan maaseutuasutukseen voi kuulua myös saaria, joissa ei ole asutusta. Kilometrin säteellä näistä on kuitenkin maaseutuasutusta, joten ne kuuluvat maaseutuasutuksen 'piiriin'. YKR-taajamien ja kylien ulkopuolelle voi myös kuulua harvaan maaseutuasutukseen kuuluvia alueita, joissa ei ole asutusta. Näiden alueiden mukaantulo johtuu läheisen YKR-taajaman tai kylän vaikutuksesta. YKR spatial structure delineations have been produced by combining and analyzing statistical information in 250m x 250-meter grid-cells using spatial analysis tools. The variables analysed are building efficiency, building type and population density. Most of the data is produced by Statistics Finland. The information about land cover and water surface area is calculated from the Corine Land Cover data. Processing history: Localities (Densely populated areas) The main datasets used in the delineation of localities have been: •the number of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) •the floor area of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) •population and •the relations between the variables mentioned above measured in distance Through this delineation procedure, it is ensured that following characteristics of localities/densely populated areas are taken into account: •Single buildings with large floor areas that are located at an edge of a densely area and are functionally part of the area should be included in the delineation of localities. •Elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines that are sparsely populated and resemble rural areas should be excluded from the delineation of localities. •Large open areas inside the localities should be excluded from the delineation, for example, large unbuilt areas, sparsely built areas, fields, forests, waters. The delineation of localities is carried out using the statistical grid (250 x 250 m) of building stock and population. The nationwide grid is generalized with neighborhood analysis by counting to each single cell the sum of buildings that fall in cells within 1 km radius from that cell. Then the cells that have a sum of over 39 buildings are selected. After that a new generalization process is implemented by counting the floor area sum of eight neighboring cells using only the cells selected in the previous phase. From these only the ones having the floor area sum of over 1 499 are selected to form a grid. From this grid, the cells consisting of unbuilt or sparsely built areas are excluded. Then the cells from the original statistical grid that have a center point which falls within the grid formed in the phase 4 are selected. From this selection the cells with more than one building or floor area sum larger than 299 are selected. Those cells are then buffered outwards 250 meters and dissolved. This buffer is further buffered inwards 250 meters. The last buffer is used to select cells from the original grid. From this selection, the cells that touch each other are then unified to a polygon. The population is then counted for the formed areas. Those areas with a population over 199 are selected to be densely populated areas, localities. Villages and small villages Criteria 1.The continuous built-up areas where the summed amount of buildings within the 8 surrounding cells of each 250 m x 250 m grid cell is at least six (6). 2. The area is not included in the delineation of localities. 3. The minimum population of the area is 40. Areas with population between 20 and 39 are separately classified as small villages. 4. Holiday homes are not taken into account. All 250 m x 250-meter built-up cells that are not included in the locality delineation (not including holiday homes) are summed with the surrounding 8 cells by the number of buildings. Summed cells that have more than five (5) buildings are then selected and dissolved into continuous areas. Village (and small village) polygons are formed so that the adjacent cells and cells having a contact in corners are forming a continuous area. Continuous areas that fall outside localities and the number population is between 40 and 200 are classified as villages and areas with population between 20 and 40 are classified as small villages. The village delineation method covers many morphologic types of population concentrations such as elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines, continuous population clusters or evenly spread condensations surrounding localities. The nearest neighbor method has been found very suited for representing morphologically varied population concentrations: it is sensitive enough to register villages of different forms, but still keeps from fragmentizing neighborhoods. Sparsely populated rural area YKR Sparsely populated rural areas represent the areas, that do not meet the requirements of localities, villages or small villages and there are at least one inhabitant within one kilometer radius. Unpopulated islands can also be classified as sparsely populated rural areas, if they meet the requirements by having at least one inhabitant within one kilometer on the mainland or another island. Unpopulated fringe areas of localities, villages and small villages that do not include in these delineations may also be classified as sparsely populated areas because of the analytic effects of nearby settlements.
Peltokasvien pinta-alat kertoo viljelykäytössä olevien peltojen pinta-alat 1 km ruutuaineistona. Aineisto perustuu maataloustukien hallinnoinnissa käytettävään IACS-rekisteriin ja viljelijöiden sinne ilmoittamiin viljelysuunnitelmiin vuodelta 2015. Yksittäiset peltolohkot on yleistetty 1 km ruudulle ja tietoja ryhmitelty yleisempiin luokkiin. Luokan perässä on IACS-rekisterin luokat, jotka luokittelu sisältää: Kevätviljat - 1120 Kevätvehnä; 1142 Kevätspelttivehnä; 1220 Kevätruis; 1310 Rehuohra; 1320 Mallasohra; 1330 Muu ohra; 1400 Kaura; 1540 Seosvilja (korsiviljat); 1545 Seosvilja (korsiviljat); 1550 Seosvilja (korsiviljat+öljykasvit); 1600 Vihantavilja; 1601; Vihantavilja; 1602 Vihantavilja; 1603 Vihantavilja; 1604 Vihantavilja; 1605 Vihantavilja Syysviljat - 1110 Syysvehnä; 1141 Syysspelttivehnä; 1210 Ruisvehnä; 1230 Syysruis Öljykasvit - 4030 Ruistankio (Camelina, Kitupellava); 4110 Kevätrypsi; 4120 Syysrypsi; 4210 Kevätrapsi; 4220 Syysrapsi; 4530 Öljyhamppu; 4610 Öljypellava Valkuaiskasvit - 2110 Ruokaherne; 2120 Rehuherne; 2200 Härkäpapu; 2400 Virna; 2500 Makealupiini; 2600 Muut valkuaiskasvit Seoskasvustot - 2170 Seoskasvusto (valkuaiskasvit+öljykasvit); 2180 Seoskasvusto (valkuaiskasvit yli 50 % + viljaa); 2185 Seoskasvusto (valkuaiskasvit yli 50 % + viljaa); 2190 Seoskasvusto (valkuaiskasvit + väh. 50 % viljaa) Peruna - 3110 Ruokaperuna; 3120 Ruokateollisuusperuna; 3130 Tärkkelysperuna; 3140 Muu peruna; 3150 Varhaisperuna (katteenalainen); 3160 Siemenperuna (sertifioidun siemenen tuotantoon); 3180 Siemenperuna, oma siemenlisäys; 3190 Tärkkelysperunan oma siemenlisäys Erikoiskasvit - 1700 Tattari; 1750 Kvinoa (kinua); 1800 Maissi; 1810 Sokerimaissi; 1900 Muut viljat; 4020 Kuitunokkonen; 4300 Auringonkukka; 4400 Humala; 4510 Kuituhamppu (muu käyttö); 4620 Kuitupellava; 4810 Siemenmausteet ja lääkekasvit (pl kumina, sinappi); 5806 Kumina; 5824 Sinappi; 6060 Siirtonurmi; 6400 Muut rehukasvit (esim. rehurapsi); 9060 Hunajantuotantoon tarkoitettu kasvusto; 9630 Kasvimaa Sokerijuurikas - 3210 Sokerijuurikas, sokerintuotantoon; 3230 Sokerijuurikas, energiantuotantoon Säilörehunurmi ja Heinänurmi on jaettu seuraavista maankäyttöluokista satotilaston korjuualalla painottaen - 6111 1-vuotiset kuivaheinä-,säilörehu-,tuorerehunurmet; 6121 Monivuot. kuivaheinä-,säilörehu-ja tuorerehunurmet; 6210 Pysyvä kuivah.,säilör., tuorer. (väh 5, alle10 v) Viljelty laidun - 6112 1-vuotiset laidunnurmet; 6122 Monivuotiset laidunnurmet Siemennurmi - 6113 1-vuotiset siemennurmet; 6123 Monivuotiset siemennurmet; 6541 Alsikeapilan siemen, valvottu tuotanto; 6542 Puna-apilan siemen, valvottu tuotanto; 6544 Valkoapilan siemen, valvottu tuotanto; 6545 Englannin raiheinän siemen, valvottu tuotanto; 6546 Italianraiheinän (westerw.) siemen, valv. tuotanto; 6550 Ruokonadan siemen, valvottu tuotanto; 6562 Timotein siemen, valvottu tuotanto; 6565 Nurminadan siemen, valvottu tuotanto Viherlannoitusnurmi - 6050 Viherlannoitusnurmi Viherkesanto ja luonnonhoitopelto - 9402 Viherkesanto; 9405 Luonnonhoitopelto (nurmikasvit, väh. 2 v.); 9406 Luonnonhoitopelto (maisema); 9407 Luonnonhoitopelto (riista); 9408 Luonnonhoitopelto (niittykasvit, väh. 2 v.); 9810 Suojavyöhykenurmi; 9820 Suojakaista Kuitu- ja energiakasvit - 4520 Kuituhamppu (kuidutukseen); 4900 Ruokohelpi; 4901 Ruokohelpi; 4902 Ruokohelpi; 4903 Ruokohelpi (kylv./saatu hall. 30.4.04-10.3.05); 4912 Energiapuu, lyhytkiertoinen (sis. energiapaju); 4930 Ahdekaunokki, energiantuotantoon Kesanto, viljelemätön, ym. erityisalat - 9050 Monimuotoisuuskohde (ymp. lisätoimenpide); 9101 20 v. erityistukisopimus, pelto; 9102 20 v. erityistukisopimus, muu ala; 9403 Sänkikesanto; 9404 Avokesanto; 9600 Viljelyyn liittyvä kesanto (luomutilat); 9620 Tilapäisesti viljelemätön ala; 9710 Viljelemätön; 9802 Erityistukisopimusala, muu ala; 9803 Erityistukisopimusala, pelto Luonnonlaidun - 6220 Pysyvä laidunnurmi (väh 5, alle 10 v); 6221 Pysyvä laidun, ei sadonkorjuuvelvoitetta; 6300 Luonnonlaidun ja -niitty; 6301 Luonnonlaidun ja -niitty, puustoinen; 6600 Metsälaidun; 6710 Hakamaa, avoin; 6720 Hakamaa, puustoinen; 9801 Erityistukisopimusala, pysyvä laidun Avomaan vihannekset ja juurekset - 3300 Rehujuurikasvit ja rehukaali; 5101 Tarhaherne; 5102 Pensaspapu; 5103 Valko- eli keräkaali; 5104 Kiinankaali; 5105 Kukkakaali; 5106 Porkkana; 5108 Lanttu; 5109 Nauris; 5110 Mukulaselleri; 5111 Palsternakka; 5113 Sipulin pikkuistukkaat; 5114 Purjo; 5115 Avomaankurkku; 5116 Kurpitsa; 5117 Pinaatti; 5118 Pehmeä keräsalaatti; 5119 Raparperi; 5120 Punajuurikas ja keltajuurikas; 5121 Ruokasipuli (sis. punasipuli ja jättisipuli); 5124 Punakaali; 5125 Savoijinkaali (kurttukaali); 5127 Ruusukaali; 5128 Parsakaali; 5129 Kyssäkaali; 5131 Lehtiselleri; 5134 Retiisi; 5143 Kesäkurpitsa; 5146 Rapeakeräsalaatti; 5148 Lehtikaali; 5149 Tilli; 5150 Persilja; 5157 Valkosipuli; 5165 Maa-artisokka; 5174 Salkopapu; 5197 Muut salaatit; 5198 Muut vihannekset; 5816 Parsa; 5843 Lehtiyrttimausteet (ei tilli tai persilja); 5845 Ratamot Marjapensaat, hedelmäpuut ja mansikka - 5210 Omena; 5212 Pihlaja (marjantuotanto); 5213 Päärynä; 5220 Muut hedelmät; 5221 Luumu; 5222 Viinirypäle; 5301 Mustaherukka; 5302 Punaherukka; 5303 Valkoherukka; 5305 Karviainen; 5307 Viherherukka; 5310 Vadelma ja mesivadelma; 5311 Mansikka; 5312 Mesimarja; 5313 Pensasmustikka; 5314 Marja-aronia; 5315 Puolukka; 5316 Karpalo; 5317 Lakka; 5319 Muut marjakasvit; 5410 Koristekasvit, alle 5 v.; 5420 Koristekasvit, 5 v. ja yli, jatkuva sato avomaalta; 5440 Leikkovihreä ja leikkohavu, alle 5 v. kasveista; 5441 Leikkovihreä ja leikkohavu, väh. 5 v. kasveista; 5442 Koristepaju punontatarkoitukseen, alle 5 v.; 5443 Koristepaju punontatarkoitukseen, 5 - 20 v.; 5451 Tyrni; 5452 Kirsikka; 5512 Taimitarhat, alle 5 v. marja-, hedelmä-, koristek.; 5537 Taimitarhat, väh. 5 v. marja-, hedelmä-, koristek.
Aineisto on luotu yhdistelemällä IACS-rekisterissä olevia viljelykasvien ja maankäyttöluokkien tietoja.
Tampereen ilmanlaatumallinnus 2013 (PM2.5-pitoisuus, vuosi KA)
KUVAUS PM2,5 vuosikeskiarvopitoisuus. Vuosikeskiarvon raja-arvo on 25µg/m3. WHO:n antama vuosiohjearvo on 10 µg/m3. Ohjearvoja sovelletaan maankäytön, liikenteen ja rakentamisen suunnittelussa. Tampereen kaupungin ilmanlaatuselvityksessä 2013 mallinnettiin autoliikenteen, energiantuotannon ja teollisuuden päästöjen yhteisvaikutukset ilmanlaatuun. Päästöjen leviämismallinnuksessa kartalle piirretyt aluejakaumakäyrät osoittavat pitoisuuden, joka voi käyrän sisäpuolisilla alueilla ajoittain ylittyä. Aluejakaumakuvat eivät aina kuitenkaan esitä ajallisesti yhtenäistä tilannetta, vaan pitoisuuksien suurimmat arvot voivat esiintyä eri laskentapisteissä eri ajankohtina vuoden aikana mm. tuulen suunnasta ja sekoitusolosuhteista riippuen. Raportti internet-sivuilla: https://www.tampere.fi/luonto-ja-ymparisto/ymparistonsuojelu/ilmanlaatu#tampereen-ilmanlaatuselvitys-2013 Selvityksessä mallinnettiin myös vuoden 2030 ennustetilanne. Käytetyt lähtötiedot ovat vuodelta 2011. Mallinnus tehtiin AERMOD–mallilla, jossa otetaan huomioon mm. maaston muoto, typenoksidien ilmakemiallinen muutunta ja NO2/NOx suhde päästöissä, sekä taustapitoisuudet tunti- tai vuorokausi-pitoisuuksina. Päästöjen leviämistä ja ulkoilmapitoisuuksien muodostumista tarkasteltiin havaintopistejoukossa 25-200 metrin välein. Taustapitoisuudet on huomioitu Helsingin yliopiston Hyytiälän tutkimusaseman vuosien 2009-2011 mittauksista. Tieliikenteen NOx- ja ajoneuvojen suorille hiukkaspäästöille (PM2.5) on käytetty VTT:n LIPASTO-tietokannan päästökertoimia sekä sovellettu mm. THL:n PILTTI-projektissa esitettyjä katupölyn päästökertoimia (PM10 ja PM2.5). Teollisuuden ja energiantuotannon päästölähteiden lähtötiedot saatiin toiminnanharjoittajilta. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kantakaupunki ja mt 338. Mallinnus uusitaan noin 10 v. välein. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Tallennettu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Julkinen aineisto. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Ei ole. KENTÄT Luokitus >7, >7,5, >8, >8,5, >9, >10µg/m3
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin.
KUVAUS: Aineisto sisältää Tampereen katulupakohteet kaduilla ja yleisillä alueilla. Kohteet on esitetty kartalla ja niitä voi olla esimerkiksi erilaiset kaivutyöt, nostotyöt, rakennustelineiden sijoittamiset yms. Aineisto pohjautuu Lupapiste palvelussa ylläpidettäviin lupatietoihin. Selitteenä mitä kohteessa tehdään ja kuka, sekä luvan voimassaoloaika. Aineisto esitetään kolmella karttatasolla - Lupapiste katuluvat - Voimassa olevat : Sisältää kohteet joiden lupa-aika ei ole umpeutunut verrattuna nykyhetkeen - Lupapiste katuluvat - Ei voimassa 0-2 vuoteen : Sisältää kohteet joiden lupa-aika on umpeutunut maksimissaan kahden vuoden aikana nykyhetkestä. - Lupapiste katuluvat - Ei voimassa yli kahteen vuoteen : Sisältää kohteet joiden lupa-aika on umpeutunut yli kaksi vuotta sitten nykyhetkestä. sisältää pikavalikon GEOMETRIA: Aineisto on koonti piste-, viiva- ja aluegeometrioista SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla kirjautuneille käyttäjille Tampereen kaupungin PostgreSQL-tietokannasta, tai WFS/WMS rajapinnalta JULKISUUS: Ei-julkinen TIETOSUOJA: Aineistoon liittyy tietosuojakysymyksiä KENTÄT: fid: tamperedb tietokannan pääavain kenttä id: lupapisteen lupanumero esim. LP-837-2023-03626 linkki_lupapisteeseen: linkki kyseiseen lupaan lupapisteessä. kuntakoodi: 837=Tampere luvanhakija yritys: Luvanhakijan yritys urakoitsija_y_tunnus: Urakoitsijan y-tunnus urakoitsija_email: urakoitsijan sähköpostiosoite urakoitsija_puhelin: urakoitsijan puhelinnumero urakoitsija_postinumero: urakoitsijan postinumero urakoitsija_osoite: urakoitsijan osoite urakoitsija_nimi: urakoitsijan nimi lupaaika_alkaa: Lupa-aika alkaa lupaaika_loppuu: Lupa-aika loppuu toimenpideteksti: Vapaakuvaus toimenpiteestä toimenpiteen_tarkenne: Toimenpiteen tarkenne esim. kayttolupa toimenpiteen_tyyppi: ya-kayttolupa-muu-tyomaakaytto toimenpiteen_nimi: Muu yleisen alueen työmaakäyttö lupatyyppi: YA organization: 837-YA AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, katutilavalvonta (sisältö) / paikkatietoyksikkö (tekninen ylläpito)
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(f) nojalla
Tietoja ylläpidetään Lupapiste-palvelussa. Tiedot luetaan WFS rajapinnan kautta ja käsitellään FME ETL-prosessin avulla julkaistavaksi Tampereen kaupungin rajapintapalvelussa (WFS/WMS) ja Oskari-karttapalvelussa. Lupapiste päivittyy jatkuvasti, mutta tieto sieltä siirtyy kerran päivässä.
Mallista saadaan mm. merkitsevän aallonkorkeuden ja -suunnan tuntiarvokentät.
Mallin tuottamalle ennusteelle ei tehdä erillistä laatutarkistusta.
Tampere kaupunki, kaupunkiympäristön palvelualue / Infraomaisuudenhallinta
Metsäkeskuksen metsävaratiedon keruu perustuu kaukokartoitukseen, jossa hyödynnetään laserkeilausta, ilmakuvausta sekä maasto- eli kaukokartoituskoealoja. Latvusmalli, engl. Canopy height model (CHM) on puuston pituutta kuvaava malli, jonka ruutukoko on 1 m x 1 m. Aineisto on tuotettu laserkeilausaineistosta, jonka pistetiheys on vähintään 0,5 pistettä neliömetrille. Tuotetta on vuodesta 2008 eteenpäin ja kattavuus vaihtelee vuosittain riippuen kulloisenkin vuoden laserkeilauksesta. Aineisto täydentyy vuosittain. Eri vuosien latvusmalleja jaetaan karttalehdittäin TM35FIN-karttalehtijaon (6 x 6 km) mukaisesti. Vuosittaisista latvusmalleista on lisäksi koottu uusinta latvusmallia kuvaava tuote, joka sisältää sen hetken uusimman saatavilla olevan pituustiedon karttalehden alueella. Aineisto on ladattavissa GeoTiff-rasteriformaatissa, jonka koordinaattijärjestelmänä on ETRS-TM35FIN (EPSG:3067). Puuston pituuden mittayksikkönä on metri (m). Aineistosta on tehty myös indeksi (GeoPackage), josta selviää yksittäisten tiedostojen kattamat alueet sekä niiden tarkempia ominaisuustietoja. Tuote on avointa aineistoa. Lisää tietoa metsävaratiedon keruusta ja aineistojen ominaisuuksista Metsäkeskuksen sivuilta. Lisätietoa metsä- ja luontotiedon keruusta sekä laadusta. Metsävaratiedon keruu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedonkeruu Metsävaratiedon laatu: https://www.metsakeskus.fi/fi/avoin-metsa-ja-luontotieto/tietojen-yllapito/tiedon-laatu
Mikäli tietoihin yhdistetään yksityistä henkilöä koskevaa tietoa, on huomioitava henkilötietojen suojaa koskevat velvoitteet.
Aineisto sisältää Metsähallituksen Luontopalvelujen hallinnassa olevilla valtion suojelualueilla ja suojelutarkoituksiin varatuilla alueilla sijaitsevien biotooppikuvioiden paikka- ja ominaisuustiedot lukuun ottamatta merialueiden tietoja. HUOM! Aineisto ei sisällä yksityisten suojelualueiden tietoja, yksilöidyt tietopyynnöt (minkä yksityisen suojelualueen/-alueiden tiedot halutaan) tulee toimittaa osoitteeseen kirjaamo(at)metsa.fi. Biotooppikuviolla on aluemuotoinen geometria ja biotooppikuviot muodostavat yhtenäisen kuvioverkon, päällekkäiset kuviot eivät ole mahdollisia. Biotooppikuvion tietosisältö kuvaa kuvion rajaamalla alueella esiintyvää luontoa. Keskeisimpiä perusteita kuvioinnissa ovat kasvillisuuteen ja puustoon sekä niiden luonnontilaisuuteen liittyvät ominaisuudet. Kuvioinnin tavoite on, että luonnonsuojelun kannalta arvokas tieto luontotyyppien ja niiden rakenteen vaihtelusta tulee esiin. Tietotuote jaetaan WFS/ESRI REST -rajapintojen kautta WFS: https://dservices-eu1.arcgis.com/Bq1fy7PGeG9cH5jX/arcgis/services/MH_Valtion_suojelualueiden_biotooppikuviot_WFS/WFSServer?service=wfs&request=getcapabilities ESRI REST: https://services-eu1.arcgis.com/Bq1fy7PGeG9cH5jX/arcgis/rest/services/MH_Valtion_suojelualueiden_biotooppikuviot_REST/FeatureServer
Tietoaineiston tiedot on kerätty pääasiassa Metsähallituksen Luontopalvelujen maastoinventoinneissa sekä maastoinventointien pohjalta tehtynä visuaalisena (ilmakuva) tulkintana. Biotooppitiedon inventointi aloitettiin v. 1996-2000 tehdyssä Ylä-Lapin luonnonhoitoalueen ja Urho Kekkosen kansallispuiston luontokartoituksessa, joka kattoi 2,8 milj. ha suojelu- ja erämaa-alueita. Merkittävä osa muun Suomen tiedonkeruusta tapahtui vuosina 2001-2010 toteutetuissa luontotyyppi-inventointihankkeissa. Tietoa on koottu myös muista lähteistä kuten kasvillisuuskartoituksista. Biotooppiaineiston tiedon laatua ylläpidetään jatkuvasti, mutta aineisto voi sisältää tietosisältöön ja geometrioihin liittyviä virheitä. Tietosisältöön liittyviä virheitä ovat inventoinnissa luontotyypin määrityksessä tapahtuneet virheet (väärä luontotyyppi), tallennusvaiheessa syntyneet virheet (”näppäilyvirheet”) sekä tiedon vanhenemiseen ja arviointitapaan liittyvät virheet ja poikkeamat. Tietosisällön laatua arvioitaessa arviointitapa ja arviointiaika kuvaavat osittain tiedon laatua; esim. arviointitapana visuaalinen tulkinta on epätarkempi kuin maastoinventointi ja arviointiajan sekä nykyhetken välisenä aikana luontotyyppi tai sen tila voi olla muuttunut. Geometrioihin liittyviä mahdollisia virheitä ovat mm. moniosaiset kuviot, kuvioiden (osittainen) päällekkäisyys, kuvioverkon epäyhtenäisyys sekä luontotyypin virheellinen rajaus. Aineisto ei ole juridisesti sitova.
KUVAUS: Tampereen rakennelmien 2D-seinälinjat aluemuotoisena geometriana korkeudeltaan nollattuna. Mukana vain valmiit, julkisesti ja ei-julkisesti näytettävät rakennelmat. Virkistys aamuisin klo 6.38. KATTAVUUS: Tampereen kaupunkiseutu PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään jatkuvasti uusien rakennelmien valmistuessa. YLLÄPITOSOVELLUS: StellaMap (DGN-tiedostot) ja FME KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: vektori (alue) SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS-rajapinnalta vain Tampereen kaupungin sisäiseen käyttöön sekä konsulteille sopimuksella/käyttöehdolla. Aineiston primäärilähde on Oracle-tietokanta. JULKISUUS: Aineisto on kirjautuneille käyttäjille katsottavissa Oskari-karttapalvelussa. KENTÄT: -TYYPPI: Rakennelman tyyppi -ALALUOKKA: Rakennelman alaluokka -RAKENNELMALUOKKA_FACTA: Tulee rakennelmalle i_pyraknro perusteella Factasta (huom. ei löydy kaikilta rakennelmilta). -PYSYVA_RAK_NRO_FACTA: Rakennelman pysyvä rakennusnumero Factasta. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Paikkatietoyksikkö, paikkatieto_tuki@tampere.fi