Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
HSY huolehtii toiminta-alueellaan talousveden jakelusta ja jätevesiviemäröinnistä yhdyskuntakehityksen tarpeita vastaavasti. Toiminta-alueella kiinteistön tulee liittyä HSY:n vesihuoltoverkostoon. Jokaiselta kunnalta näytetään kunnan päätöksen mukainen, lainvoimainen toiminta-alue. Alueet voivat olla eri vuosilta johtuen erilaisista aikatauluista hyväksymisprosessissa. Alustavat laajenemisalueet eivät ole sitovia. HSY:n lisäksi vesihuoltopalveluita HSY:n jäsenkuntien alueella tarjoaa vesiosuuskunnat ja muut vesihuoltolaitokset. Näiden muiden vesihuoltopalveluiden tuottajien toiminta-alueet on esitettynä karttatasolla: "Muut vesihuollon toiminta-alueet". Aineistossa on myös tiedot pelkän talousveden toiminta-alueesta (sisältää vain talousveden, ei viemäröintiä).
Jokaiselta kunnalta näytetään kunnan päätöksen mukainen, lainvoimainen toiminta-alue. Alueet voivat olla eri vuosilta johtuen erilaisista aikatauluista hyväksymisprosessissa. Alustavat laajenemisalueet eivät ole sitovia.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2006 ilmakuvaus on suoritettu 22.8.2006. Ilmakuvauksen suoritti Blomkartta Oy. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ilmakuvauksen aikaisen vedenpinnan korkeuden voit tarkistaa osoitteesta http://wwwi3.ymparisto.fi/i3/paasivu/FIN/Vedenkorkeus/Vedenkorkeus.htm. Ortokuva kattaa Kuopion keskustasta osan. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Taipalsaaren kunnan yleiskaavat ovat yleispiirteisiä suunnitelmia, joihin sisältyy myös kunnan osayleiskaavat ja osayleiskaavaindeksi. Yleiskaavassa varataan alueita mm. asumisen, työpaikkojen, liikenteen, luonnonsuojelun ja virkistyksen tarpeisiin. Yleiskaava esitetään kartalla, ja siihen kuuluvat lisäksi kaavamerkinnät ja -määräykset sekä kaavaselostus. Yleiskaavoituksen tehtävä on kunnan tai sen osan yhdyskuntarakenteen ja maankäytön yleispiirteinen ohjaaminen, toimintojen sijoittaminen ja yhteen sovittaminen. Yleiskaavoituksella myös ohjataan asemakaavoitusta taajama-alueilla. Yleiskaavassa osoitetaan kunnan pitkän aikavälin maankäyttöratkaisut ja osoitetaan aluevaraukset mm. tuleville asuntoalueille, palveluille, yritystoiminnalle, liikenteelle sekä maankäyttöä rajoittavat varaukset, kuten virkistys- ja suojelu- sekä kulttuurihistoriallisesti merkittävät alueet. Yleiskaavan hyväksyy kunnanvaltuusto.
Taipalsaaren ensimmäinen yleiskaava tehtiin vuonna 1994. Ylläpito on jatkuvaa.
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:15000. Aineisto käsittää kantakaupungin ja erillisen keskustaosan lisäksi myös Anttolan, haukivuoren ja Otavan taajama alueet. Tietoaineistoa ylläpidetään jatkuvasti
[Kuvaus opaskartan prosessointihistoriasta ja laatutiedoista]
Tasoristeysonnettomuudet-aineistossa esitetään tasoristeysten yhteydessä tapahtuneet onnettomuudet vuodesta 2000 vuoteen 2024. Aineistoa päivitetään kerran vuodessa. Aineistossa ei näy niiden tasoristeysten onnettomuuksia, jotka eivät ole enää käytössä. Lisäksi vuodesta 2021 alkaen aineistossa esitetään vain valtion tasoristeyksissä tapahtuneet onnettomuudet. Näin ollen yksityisradoilla tapahtuneita onnettomuuksia ei ole vuodesta 2021 alkaen enää mukana aineistossa. Edellä mainituista syistä onnettomuuksien vuosittaiset määrät saattavat erota siitä, mitä Väyläviraston verkkosivuille on kirjattu: https://vayla.fi/vaylista/aineistot/tilastot/ratatilastot/tasoristeysonnettomuudet
Aineistoon on yhdistetty tasoristeysonnettomuudet vuosien 2000 ja 2022 väliltä.
Sisältää ruutukohtaista tietoa väestön lukumäärästä, ikäjakaumasta ja asumisväljyydestä. Väestötiedot ilmaistaan ruuduittain, joiden koko on 250 m x 250 m (vanhemmissa 500 m x 500 m ). Tietosuojasyistä ruutuaineistossa esitetään vain ne ruudut, joiden asukaslukumäärä on viisi tai enemmän. Vuoden 2024 osalta aineistosta on poistettu myös ruudut, joissa on ainoastaan yksi rakennus ja alle 10 asukasta. Ikäjakauman osalta yksityisyydensuojan raja menee sadassa asukkaassa, mikäli ruudussa on vähintään kaksi rakennusta. Tämä tarkoittaa, että ruudut, joissa asuu yhteensä 0-99 asukasta eivät sisällä tarkkoja lukumääriä ikäluokista, vaan ne on merkitty tietosuojasyistä luvulla 99. Ikäluokkien tarkat lukumäärät esitetään ruudulla kun asukkaita on kaikkiaan 100 tai enemmän. Mikäli ruudussa on vain yksi rakennus, ikäluokkien lukumäärät on merkitty luvulla 99, vaikka ruudussa asuisi yli 100 asukasta. Aineisto päivittyy vuosittain.
Pääkaupunkiseudun väestötietoruudukon tiedot on laskettu kunnista Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen. Tiedot on laskettu 250m x 250m ruutuihin. Vuoden 2012 aineisto ja sitä vanhemmat aineistot on laskettu 500m x 500m ruutuihin. Laitosväestö ja asukkaat, joita ei voi yhdistää mihinkään rakennukseen, on sijoitettu Suomenlahdelle kartan oikeaan alanurkkaan.
Aineiston rakennustiedot tulevat kunnan rekisteristä. Tiedoista käy ilmi rakennuksen osoite, kiinteistön tunnus, pysyvä rakennustunnus, käyttötarkoistus ja koordinaatit. Muun kuin yksityishenkilön omistuksessa olevasta rakennustiedosta näkyvät lisäksi omistaja- ja pinta-alatiedot. AIneisto on ajantasainen ja sitä päivitetään jatkuvasti.
WMS-palvelu sisältää INSPIRE-direktiivin Liite II/Maanpeite-ryhmäänn kuuluvat seuraavat SYKEn aineistot: Corine Land Cover 2000, Corine Land Cover 2006, Corine Land Cover 2012 ja Corine Land Cover 2018. Palvelun aineistot eivät ole INSPIRE tietotuotemäärittelyn mukaisia. Aineistot kuuluvat SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Palvelu on tarkasteltavissa mittakaava-alueella 1:5000 – 1:20 000 000.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen Lähde: SYKE
WMS-palvelu sisältää INSPIRE-direktiivin Liite III/Tuotanto- ja teollisuuslaitokset-ryhmään kuuluvat seuraavat SYKEn aineistot: EU-rekisteri teollisten toimintojen sijoittumisesta Suomessa. Aineistot eivät ole INSPIREn tietotuotemäärittelyn mukaisia. Aineistot kuuluvat SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Palvelu on tarkasteltavissa mittakaava-alueella 1:5000 – 1:20 000 000.
Satakunnan maakuntakaavayhdistelmä yhtenäisessä tietomallissa (HAME)
Maakuntakaava on kartalla esitetty suunnitelma alueidenkäytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteista sekä maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisista alueista. Maakuntakaava toimii valtakunnallisten, maakunnallisten ja seudullisten alueidenkäyttökysymysten ensisijaisena yhteen-sovittajana. Satakunnassa on voimassa kaikki maankäyttömuodot käsittävä Satakunnan maakuntakaava (YM 2011/KHO 13.3.2013), maakunnallisesti merkittäviä tuulivoimatuotannon alueita käsittelevä Satakunnan vaihemaakuntakaava 1 (YM 2014/KHO 6.5.2016) ja turvetuotantoa, aurinkoenergian tuotantoa, terminaalitoimintojen alueita, kaupan teemaa, kulttuuriympäristöjä ja maisema-alueita käsittelevä Satakunnan vaihemaakuntakaava 2 (MV 2019, lainvoimainen. 1.7.2019). Satakunnan vaihemaakuntakaavan 2 tultua voimaan kumoutui samalla Satakunnan maakuntakaavan vastaavat merkinnät ja määräykset. Satakunnassa maakuntakaavan laatimisesta huolehtii Satakuntaliitto. Satakunnan maakuntakaavayhdistelmä kattaa kaikki Satakunnan maakunnan alueella voimassa olevat maakuntakaavat: Satakunnan maakuntakaava, 1:100 000 Satakunnan vaihemaakuntakaava 1, 1:200 000 Satakunnan vaihemaakuntakaava 2, 1:100 000 Satakunnan maakuntakaavojen yhdistelmä on visualisoitu HAME -tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin.
Satakunnan maakuntakaavojen yhdistelmä on visualisoitu HAME -tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Lohjan kaupungin julkinen internetkarttapalvelu
Tuotanto- ja teollisuuslaitokset INSPIRE WMS -katselupalvelu
Satakunnan voimassa olevat maakuntakaavat
Kuopion kaupunki, Maaomaisuudenhallintapalvelut, Paikkatietopalvelut
Lohjan kaupunki / Kiinteistö- ja kartastopalvelut
Aineisto sisältää harvinaisten ja uhanalaisten lajien sensitiivistä esiintymistietoa, jonka käsittelyssä ja esittämisessä tulee huolehtia, ettei näiden lajien suojelu vaarannu. Aineistosta on myös julkinen versio, josta on poistettu sensitiivisten lajien havainnot. Sensitiiviset lajit on määritelty Suomen Lajitietokeskuksen tekemien linjausten mukaisesti: https://laji.fi/about/709 Aineisto sisältää maastossa tehtyjä uhanalaisten tai muuten merkittävien eliölajien havaintoja. Karttakohteet on merkitty alueina tai pistehavaintoina havaitsijan harkinnan mukaan. Tietoja saadaan kaupungin omista selvityksistä, kansalaisjärjestöiltä, harrastajilta ym. ELY-keskuksen havainnot on merkitty vuoteen 2019 asti, viimeisimmät on saatavilla Laji.fi -palvelun kautta. Tämä aineisto ei sisällä havaintoja lahokaviosammalen esiintymisestä, vaan ne esitetään erillisessä aineistossa nimeltä Lahokaviosammalhavainnot. KATTAVUUS Kattaa kunnan alueen niiltä alueilta ja niiden lajien osalta, mistä havaintoja on saatu. Ei siis ole järjestelmällinen kartoitus minkään lajin osalta. PÄIVITYS Päivitetään aina kun uusia havaintoja tulee tietoon. Jos jo merkitystä havainnosta saadaan päivitetty tieto, se merkitään vanhan pisteen tietoihin ja siirretään vanhempi tieto huomautus -kenttään (ei siis lisätä kokonaan uutta havaintopistettä). Kaikki selvityksistä saatavat huomionarvoiset ja tarkat lajihavainnot pyritään merkitsemään Arvokkaat lajihavainnot -aineistoon, vaikka ne merkittäisiin johonkin toiseenkin aineistoon. Esim. pesintähavainnot: Jos lajihavainto on tehty pesältä, merkitään havainto sekä Arvokkaat lajihavainnot-aineistoon, että Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. Jos pesä on tyhjä, se merkitään vain Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA Erikseen piste- ja aluemuotoiset aineistot SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS Osittain salainen aineisto, sisältää salassa pidettäviä lajihavaintoja (Lajikoodistossa ONSALAINEN=T). Aineistosta olemassa myös julkinen versio, jossa salassa pidettävät lajitiedot sekä osa kentistä piilotettu. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät ID Havainnon tunnus, juokseva numerointi LAJIKOODI Yksilöllinen koodi jokaiselle lajille. Koodin avulla haetaan Eliölajikirjasto-aineistosta tietoja lajista. HAVAINTOPAIVAMAARA (havaintopv) Viimeisimmän havainnon päivämäärä mahdollisimman tarkkaan. Tähän merkitään aina viimeisin päivämäärä. Aiemmat päivämäärät siirretään kohtaan ”HUOMAUTUS” muotoon (xx.xx.xxxx). HAVAINNON_TEKIJA (hav_tekija) (ei julkinen) Havainnoitsijan nimi. ESIINTYMA P = pysyvä esiintymä. Laji esiintyy alueella jatkuvasti tai luontaisen muuttorytmin mukaan säännöllisesti S = satunnaishavainto. Havainto on tehty läpimuuttajasta tai harhautuneesta yksilöstä YKSILOMAARA (maara) Jos yksilömäärä ei ole tarkasti tiedossa, merkitään yksilömääräksi 0. Huomautus-kenttään voi merkitä lisätietoja yksilömäärästä. (Vanhoissa merkinnöissä saattaa olla eroja merkitsemistavassa.) HAVAINTOTAPA (hav_tapa) SN = suora näköhavainto SJ = suora jätöshavainto EJ = epäsuora jätöshavainto SP = suora pesähavainto EP = epäsuora pesähavainto SR = suora ruokailupaikka ER = epäsuora ruokailupaikka SK = suora kuulohavainto TODENNAKOISYYS (tod_nak) Esiintymän todennäköisyyttä arvioidaan sen mukaan, onko havaintoympäristö kyseiselle lajille sopiva elinympäristö. Pysyvän esiintymän todennäköisyys voi olla todennäköinen tai mahdollinen. 3 = todennäköinen havainto, 2 = mahdollinen 1 = epätodennäköinen 0 = mahdoton SIJAINTI Esiintymän sijainti on tarkka, kun havainnon koordinaatit ovat tiedossa tai jos kyseessä on selkeästi paikkaan sidottu kohde (kuten kasvit tai liito-oravan pesäkolo). Jos havainto ei ole kiinteästi sidottu paikkaan, havainnon sijainti määritetään todennäköiseksi. 2 = tarkka 1 = todennäköinen 0 = ei havaintoa VAIKUTUSALUE (vaik_alue) Lajihavainnon tarvitseman suojavyöhykkeen halkaisija, mikäli voidaan määrittää. TIETOLAHDE (ei julkinen) Selvityksen DONNA:n ID-nro. Kirjallisuusviite tai tiedon lähde (yhdistys, selvitys tai henkilö). HUOMAUTUS (ei julkinen) Lisätietoja, aiemmat havaintovuodet tms. MUUTOKSET (muutos) Jos kohteessa on tapahtunut muutoksia (esim. alue rakennettu tms.) kohdetta/tietoja ei poisteta vaan merkitään kohteen tietoihin että se on muuttunut, tuhoutunut, tms. MUUTOKSEN_VUOSILUKU (muutos_vl) Vuosiluku, jolloin edellisen kentän muutos on havaittu. Merkitään 0000, jos vuosi ei tiedossa. SEURAAVAT TIEDOT HAETAAN ELIÖLAJIKIRJASTO -AINEISTOSTA: SUOMI Lajin suomalainen nimi/nimet. TIETEELINEN_NIMI (tiet_nimi) Lajin tieteellinen nimi/nimet. ONSALAINEN (ei julkinen) T = true tai F = false. Määritetty Lajitietokeskuksen sensitiivisyyslinjausten mukaan. F-arvot saavat havainnot julkaistaan aineiston julkisessa versiossa. LAJITYYPPI Lajin eliöryhmä (ylätaso) Suomen lajitietokeskuksen Laji.fi -palvelun mukaisesti. UHANLAISUUS (uhanal) Lajin uhanalaisuus Suomessa Punaisen kirjan mukaisesti kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n luokittelua noudattaen: RE- Suomesta hävinneet CR – Äärimmäisen uhanalaiset EN – Erittäin uhanalaiset VU – Vaarantuneet NT – Silmälläpidettävät DD – Puutteellisesti tunnetut LC – Elinvoimaiset NA – Arviointiin soveltumattomat NE – Arvioimatta jätetyt UHANALAISUUS_VUOSI (uhanal_vuosi) Viimeisimmän uhanalaisuusarvioinnin vuosi, jolloin laji on ollut arvioinnissa mukana. STATUS Lajin hallinnollinen tai muuten erityinen asema: - Rauhoitettu -> Luonnonsuojelulain tai -asetuksen mukaan rauhoitettu eläin- tai kasvilaji. Rauhoitetun lajin tahallinen vahingoittaminen on kiellettyä -Erityisesti suojeltava -> Luonnonsuojelusetuksella voidaan säätää erityisesti suojeltavaksi lajiksi sellainen uhanalainen eliölaji, jonka häviämisuhka on ilmeinen. Erityisesti suojeltavan lajin säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. - EU:n luontodirektiivin II liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisen suojelutoimien alueita. - EU:n luontodirektiivin IV liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua. - EU:n lintudirektiivin I liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät, Suomessa esiintyvät lajit, joiden elinympäristöjä on suojeltava erityistoimin. - Kiireellisesti suojeltava -> Lajisuojelun alueellisen suunnittelun priorisoimiseksi uhanalaisista lajeista on valittu pikaisimpia suojelutoimia vaativat lajit omalle listalle ns. kiireellisesti suojeltaviksi lajeiksi (SYKE 2020). - Alueellisesti uhanalainen laji -> Alueellinen uhanalaisuusarviointi 2020 on tehty valtakunnallisessa arvioinnissa elinvoimaisiksi (LC) ja silmälläpidettäviksi (NT) luokitelluille sammal-, putkilokasvi-, sieni-, jäkälä-, perhos- ja lintulajeille. - Suomen kansainvälinen vastuulaji -> Vastuulajien luettelon on laatinut ympäristöministeriön uhanalaisten lajien seurantatyöryhmä vuonna 2001 - Pirkanmaan vastuulaji -> Selvityksessä Pirkanmaan uhanalaiset lajit ja luontotyypit (SYKE 2021) mainitut lajit, joiden säilymisen kannalta pirkanmaalaiset esiintymät ovat erityisen merkittäviä. - Tampereelle tärkeä laji -> Muut Tampereelle tärkeät lajit, mm. kulttuuri-, historia- tms syistä. LINKKI Osoitteesta pääsee kyseisen lajin lajikortille Laji.fi -palveluun.
Sisältää salattavia tietoja uhanalaisista lajeista.
Ajantasa-asemakaava kuvaa lainvoimaisten kaavojen tilanteen Tampereen asemaakaava-alueella. Aineisto sisältää: Kaavan vahvistusalueen rajat -Kaavan numeron ja hyväksymispäivämäärän -Käyttötarkoitusalueet -Kaavamääräykset -Rakennusalat ja rakennusoikeudet -ym. Aineisto on jaettu neljään dgn-tiedostoon kategorioittain: -Kaavalehtijako -Käyttötarkoitusalue -Rakennusala ja tontti -Symboli ja istutetut Ominaisuustietoina kohteilla on: Tiedon luoja, käyttäjätunnus, yksittäisen kaavan viimeisin tarkastuspäivämäärä, muokkaaja, käyttäjätunnus ja päivämäärä. Aineston geometriana on piste, viiva ja alue Aineiston koordinaattijärjestelmä on ETRS-GK24 (EPSG:3878) Aineisto on tallennettuna verkkolevyllä Lisätietoja: PALVELUPISTE VIRANOMAISPALVELUT Aineisto ladattavissa vektorimuodossa (DWG) avoimien paikkatietoaineistojen tiedostopalvelusta: http://kartat.tampere.fi/tp/kartta Avoimen datan lisenssi: http://www.tampere.fi/tampereen-kaupunki/tietoa-tampereesta/avoin-data/avoin-data-lisenssi.html
Aineisto on tuotettu voimassa olevien asemakaavojen aineistoista. Aineisto on yhdistelmä digitaalisesti tuotetuista kaavoista sekä yhä voimassa olevista käsin piirretyistä kaavoista, jotka on jälkikäteen digitoitu Fingis-järjestelmässä ja edelleen konvertoitu Stella dgn-kohteiksi. Aineistoa ylläpidetään Stella-ympäristössä. Aineiston ylläpito on jatkuvaa. Tiedot päivitetään dgn-tiedostoihin, kun kaava on saanut lainvoiman.
Tampereen kansallinen kaupunkipuisto, hakemusrajaus ja hakemusrajauksen aluejako (KH 24.3.2025, § 138)
KUVAUS: Kaupunginhallitus päätti 24.3.2025 hakemuksen jättämisestä Ympäristöministeriölle Tampereen kansallisen kaupunkipuiston perustamiseksi. Tampereen kansallinen kaupunkipuisto, hakemusrajaus (KH 24.3.2025, § 138) -karttatasolla esitetään kansallisen kaupunkipuiston hakemuksen rajaus. Tampereen kansallinen kaupunkipuisto, hakemusrajauksen aluejako (KH 24.3.2025, § 138) -karttatasolla esitetään kansallisen kaupunkipuiston hakemuksen aluejako. Kaupunkipuisto jakautuu kuuteen osa-alueeseen: 1. Keskusta, 2. Viinikka-Iidesjärvi, 3. Hatanpää-Härmälä, 4. Pyynikki-Pispala, 5. Näsijärvi-Lentävänniemi ja 6. Lappi-Kauppi-Niihama. Osa-alueet jakautuvat edelleen kukin 2–5 pienempään alueeseen. KATTAVUUS: Tampereen kantakaupunki PÄIVITYS: Poikkileikkaus aineisto. YLLÄPITOSOVELLUS: FME Flow KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: ETRS-GK24 (EPSG:3878) GEOMETRIA: alue SAATAVUUS: Aineisto on katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa. JULKISUUS: julkinen KENTÄT: Nimi: Tampereen kansallinen kaupunkipuisto, hakemusrajaus (KH 24.3.2025, § 138) / Tampereen kansallinen kaupunkipuisto, hakemusrajauksen aluejako (KH 24.3.2025, § 138) Selite: Karttatason sisällön kuvaus Pinta-ala (ha): 3672 hehtaaria / - WWW-sivu: Kansallisen kaupunkipuiston verkkosivut, https://www.tampere.fi/luonto-ja-ymparisto/puistot/kansallinen-kaupunkipuisto Osa-alue: - / osa-alueen nimi Osa-alueen osa: - / Osa-alueen osan nimi AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki
julkisesti katseltavissa Tampereen Oskari -karttapalvelussa
Yhdyskuntien biojätteet on laskennallisesti tuotettu aineisto. Jätteiden määrätiedot on laskettu 1x1 km ruuduille perustuen asukasmääriin ja yhdyskuntajätteen biojätteen syntykertoimeen 146,9 kg/asukasta kohden vuodessa (Sahimaa, O. julkaisematon laskelma 2016). Syntykerroin on perustuu viimeaikaisiin sekäjätettä koskeviin selvityksiin, Tilastokeskuksen tietoihin ja jätelaitosyhdistyksen sekajätteen koostumustietopankin tietoihin. Biojätteeksi on luettu keittiö-, ruokala-, puutarha- ja puistojätteet. Biojätettä on erilliskerätyn jätteen lisäksi merkittäviä määriä sekajätteen joukossa. Biojätettä päätyy sekajätteen koostumustutkimusten mukaan eri toimijoiden (kotitaloudet, kauppa, palvelut, teollisuus) sekajätteeseen erilaisia määriä, mikä on huomioitu syntykerrointa laskettaessa. Biojätteen kokonaismäärä on muodostettu biojätteen erilliskerätyn sekä eri toimijoiden sekajätteessä olevan biojätteen kokonaismäärän summana. Yritysten biohajoavien sekajätteiden tietoja ja laskennallisesti tuotettuja yhdyskuntien biojätteiden tietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska laskennalliseen yhdyskuntien biojätteiden määrään sisältyy myös teollisuuden biohajoavien sekäjätteiden sisältämät biojätteet. Muuten osa jätteistä tulee lasketuksi kahteen kertaan.