Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Meluaineisto on koostettu Väyläviraston teettämistä selvityksistä sekä selvitysvelvollisten kuntien teettämistä aineistoista. Selvitysvelvollisia alueita ja kuntia Suomessa ovat pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) sekä Turku, Tampere, Lahti ja Oulu. Selvitykset laaditaan maanteille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 3 miljoonaa ajoneuvoa, ja rautateille, joiden vuotuinen liikennemäärä on vähintään 30 000 junaa. Lisäksi aineistossa on mukana selvitysvelvollisten kuntien katuverkon melualueet sekä tieverkon osalta myös muita maanteitä. Väyläviraston teettämissä maantie- ja rautatiemeluselvityksissä on käytetty Maanmittauslaitoksen laserkeilausaineistoa. Kuntien osalta on käytetty pääosin kuntien paikkatietoaineistoja ja mahdollisesti Maanmittauslaitoksen aineistoja. Melulaskenta perustuu melun leviämiseen 3D-maastomallissa, johon on mallinnettu melulähteet, rakennukset, meluesteet ja maastonmuodot sekä näiden akustiset ominaisuudet. Liikennemelulähteiden melupäästö määritetään liikennemäärien, ajonopeuksien sekä korjaustermien perusteella. Korjaustermeillä tarkennetaan lähtöarvoja tilanteissa, joissa lähtöarvo-oletus ei pidä paikkaansa (esimerkiksi erityinen tiepäällyste, liikennevaloristeys, poikkeava kiskon tai kiskonkunnon vaikutus, tai silta). Meluaineisto on laskettu yhteispohjoismaisella tieliikennemelun laskentamallilla kansallisen lainsäädännön mukaisilla laskentasuureilla. Suomessa melulainsäädännössä on käytössä A-painotetut ekvivalenttitasot (LAeq) päiväajalle (klo 7-22) ja yöajalle (klo 22-7), jotka lasketaan kahden metrin korkeudelle yhteispohjoismaisella laskentamallilla. Selvitysten taustalla on EU:n ympäristödirektiivi (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulaki (527/2014), jotka edellyttävät, että yli 100 000 asukkaan kaupungit laativat meluselvityksen ja meluntorjunnan toimintasuunnitelman viiden vuoden välein.
Aineisto perustuu EU:n ympäristödirektiiviin (2002/49/EY) ja ympäristönsuojelulakiin (527/2014). Päivittyy viiden vuoden välein.
Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY) kerää vaarallista jätettä Espoossa, Helsingissä, Kirkkonummella ja Vantaalla. Aineisto sisältää vaarallisen jätteen keräyspisteet. Kotitalouksilta vaarallista jätettä otetaan vastaan kaikissa keräyspisteissä ja yrityksiltä Kivikon vaarallisen jätteen asemalla. Tarkemmat tiedot vastaanotettavista jätteistä, hinnoista yms. löytyvät HSY:n nettisivuilta www.hsy.fi.
Aineistoa on päivitetty maaliskuussa 2023 ja lokakuussa 2025.
Helsingin kaupungin osoitteet on aineisto, jossa ylläpidetään tietoja Helsingin kaupungin alueella sijaitsevista osoitteista. Osoitteet perustuvat voimassaolevaan kaavoitukseen sekä kaupunkimittauksen osoitepäätöksiin. Osoitekanta muodostuu kohteen katuosoitteesta ja koordinaattipisteestä. Osoitteita ylläpidetään tietokantapohjaisesti ja niitä päivitetään jatkuvasti. Aineisto on saatavilla WFS-rajapintapalvelusta tasonimellä Helsinki_osoitteluettelo
Helsingin kaupungin kaupunkimittauspalvelut on ylläpitänyt osoitekantaa vuodesta 1984 lähtien. Aineisto on myös käytettävissä kaupungin internet-sivuilla julkisessa Helsingin karttapalvelussa (http://kartta.hel.fi).
Varsinais-Suomen ELY-keskus on tehnyt selvityksen Lounais-Suomen viemäröintialueiden laajentamisesta. Selvityksessä on tiettyjen kriteerien ja laskentaperusteiden mukaan arvioitu, millä alueilla viemäröinti olisi kiinteistökohtaisiin järjestelmiin verrattuna kannattava vaihtoehto. Priorisoinnin avulla näistä alueista on nostettu tärkeimmät, joiden viemäröinti tulisi toteuttaa kiireellisimmin.
Laajennettu vuoden 2006 potentiaaliset viemäröintialueet aineistosta.
Vaasan kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavoituksen ja suunnittelun pohjakartta-aineisto, joka sisältää maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa. Aineiston tasokoordinaattijärjestelmä on ETRS-GK22 ja korkeusjärjestelmä N2000.
Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito on jatkuvaa.
Espoon WMS-palvelu (Espoo Xcity WMS Server) on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla mm. seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Espoon opaskartta (Opaskartta), Espoon osoitekartta (Osoitekartta), Espoon maankäyttökartta (Maankayttokartta), Espoon ortokartta (Ortokartta) sekä Espoon karttayhdistelmä (Karttayhdistelmä), joka Espoon kantakartan, opaskartan ja osoitekartan yhdistelmäkartta. Palvelu perustuu Espoon kantakartta-, maankäyttökartta-, opaskartta-, ortokuva- ja osoitekartta-aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Espoon kaupungin paikkatieto-yksikkö. Palvelun käyttö on pieneltä osin maksullista ja pääsy joihinkin aineistoihin vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(h) nojalla
Vihdin kunnan MRL 38 §:n sekä MRL 53 §:n mukaiset rakennuskieltoalueet. Aineisto sisältää aluerajaukset vektorimuodossa.
Aineistoa ylläpidetään siinä vaiheessa, kun alueissa tapahtuu muutoksia.
Tampereen rakennukset on Tampereen kattava tieto pysyvistä rakennustunnuksista, sijaintikiinteistöistä, rakennusten sijainnista ja osoitteista ja omistajista. Sijaintikiinteistöjä, sijainteja ja osoitteita päivitetään jatkuvasti. Tunnukset määritetään ja alue/sijainti lasketaan lupaprosessissa suunnitellun pohjalta, päivitetään sijaintikatselmusmittauksista valmiiksi. Sijaintikiinteistöt päivittyvät Maanmittauslaitokselta saatujen lohkomistietojen ja Tampereen kaupungin tekemien tontinmittausten kautta. Omistajatiedot päivittyvät kiinteistön omistajuuden/haltijuuden tulkinnalla Maanmittauslaitokselta tehtyjen lainhuutoajojen pohjalta. Omistajuuksia korjataan mahdollisten poikkeusten osalta myös rakennuslupatietojen pohjalta. Osoitteet annetaan rakennustunnuksen perustamisen yhteydessä, päivitetään tonttijakojen ja rakennuslupien yhteydessä. Sijainti tallennetaan ETRS-GK24 tasokoordinaattijärjestelmässä. Rakennustunnukset ovat yksilöiviä tunnuksia. Aineisto on saatavissa ? Tietoaineiston geometria on piste.
Tiedot on konvertoitu Facta-kuntarekisteriin aiemmasta rakennusrekisteristä. Jatkuva ylläpito. Nykyinen aineisto on koostettu muovikartoilta digitoiden (viimeiset 1986) aiempaan numeeriseen rakennusrekisteriin (käyttöönotto 1985), josta päivitetty tieto konvertoitiin uuteen Facta-kuntarekisterijärjestelmään 2004. Aineiston ylläpito on jatkuvaa.
Kohdeluokka sisältää suodatinkerrokset ja suodatinkankaat. Suodatinkerrokset ovat hiekasta tai murskeesta tehtäviä rakenteita, joiden tarkoitus on estää rakennekerrosten sekoittuminen pohjamaahan. Suodatinkankaat ovat teollisesti valmistettavia materiaaleja, joiden tarkoitus on estää rakennekerrosten sekoittuminen pohjamaahan. ELY-keskukset vastaavat tiedon ylläpidosta. Tieto syntyy investointihankkeilla. Tiedot saadaan suunnitelmista tai urakoitsijoilta. Tietojen päivitys on jatkuvaa. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät.
Tiestötietojen osalta Velho korvaa Tierekisterin ja samalla tiestötietojen käsitemalli uudistuu. Tierekisterin tietolajit (TL) ovat Velhossa kohdeluokkia.
Ominaisuustietokuvaukset ja Tierekisterin tietolajien vastaavuudet Velhossa
Helsingin kaupunki, kaupunkimittauspalvelut
Tampereen virkistysarvokysely 2024 – muut käytetyt kohteet
KUVAUS: Aineisto sisältää vastaukset syksyltä 2024 viher- ja vesialueiden virkistyskäyttöön liittyvästä kyselystä. Kysely oli avoinna 21.8.2024 - 13.9.2024 ja se toteutettiin Suomen ympäristökeskuksen (Syke) ja Tampereen kaupungin yhteistyönä osana Countecos-projektia. Vastaajaa pyydettiin merkitsemään tärkeitä viheralueita ja vesistöjä kartalle, ensin eniten käyttämänsä alue ja sen jälkeen muita käyttämiään alueita. Edustavan otoksen vastaajamäärä oli 532 henkilöä. Vastaajat saatiin kuluttajapaneelin kautta. Kyselyyn pystyi vastaamaan joko suomeksi tai englanniksi. Vastaajien anonyymit taustatiedot on tarvittaessa saatavilla datan yhteyshenkilöltä. Tämä taso sisältää vastaukset kysymykseen: ” Mitä muita Tampereen viheralueita ja vesistöjä käytät ulkoiluun, liikuntaan tai oleskeluun?” KATTAVUUS: Tampereen kaupungin alue. PÄIVITYS: Kertaluonteinen kyselyaineisto, ei päivitetä. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Piste- viiva- ja aluemainen. SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, ilmasto- ja ympäristöpolitiikan yksikkö. KENTÄT vastaustunniste Vastaajan yksilöivä tunniste. aikaleima Vastausajankohta. vastauskieli Kyselyssä käytetty kielivalinta, vaihtoehdot: suomi tai englanti. kysymys Esitetty kysymys. kohteen_nimi Vastaajan antama nimi kohteelle. etaisyys Kysymys: Arvioi kohteen ja kotisi välinen etäisyys KILOMETREINÄ kulkemasi reitin mukaan. Vastaus voidaan antaa yhden desimaalin tarkkuudella, esim. 1,3 tai 1.3. Seuraavat kulkutavasta kertovat vastauskentät liittyvät kysymykseen: Miten kuljet merkitsemääsi kohteeseen ja kuinka kauan matka kestää? Jos kuljet kohteeseen usean kulkutavan yhdistelmällä, kirjoita kullekin kulkutavalle käyttämäsi aika MINUUTTEINA. Jos et käytä kyseistä kulkutapaa, merkitse 0. Jos käytät eri kulkutapoja eri käynneillä, täytä sen osalta, miten kuljet useimmin kohteeseen. kulkutapa_jalan: Kuljettu aika jalkaisin. kulkutapa_pyora Kuljettu aika pyörällä. kulkutapa_julkinen Kuljettu aika julkisella liikennevälineellä. kulkutapa_auto Kuljettu aika yksityisautolla. kulkutapa_vesikulku Kuljettu aika lautalla tai muulla vesikulkuvälineellä kulkutapa_sahkopotku Kuljettu aika sähköpotkulaudalla kulkutapa_muu Kuljettu aika muulla tavalla, millä? Kysymyksessä pyydettiin kertomaan myös käytetty aika. kayntikertojen_maara Kysymys: Kuinka monta kertaa olet käynyt kohteessa viimeisten 12 kuukauden aikana? vierailutiheys_kesa Kysymys: Kuinka säännöllisesti käyt merkitsemässäsi paikassa kesäkaudella (huhti-lokakuu)? Vaihtoehdot: Useita kertoja viikossa tai useammin, Useita kertoja kuukaudessa, Kerran kuukaudessa tai harvemmin, En käy tässä paikassa kesäkaudella. vierailutiheys_talvi Kysymys: Kuinka säännöllisesti käyt merkitsemässäsi paikassa talvikaudella (marras-maaliskuu)? Vaihtoehdot: Useita kertoja viikossa tai useammin, Useita kertoja kuukaudessa, Kerran kuukaudessa tai harvemmin, En käy tässä paikassa kesäkaudella. vietetty_aika Kysymys: Kuinka kauan yleensä viivyt merkitsemässäsi paikassa kerrallaan? Valitse se vaihtoehto, joka kuvaa parhaiten tilannettasi. Vaihtoehdot: Vähemmän kuin 1 tunti, 1-2 tuntia, 3-6 tuntia, 7-12 tuntia, 13-24 tuntia, Enemmän kuin 24 tuntia tekeminen Kysymys: Mitä seuraavista olet tehnyt merkitsemässäsi kohteessa? Voit valita useamman vaihtoehdon. Vaihtoehdot: Kävely / vaellus; Juoksu; Pyöräily / maastopyöräily; Suunnistus / geokätköily; Eläinharrastus (esim. koiranulkoilutus tai ratsastus); Frisbee-golf; Kalastus / pilkkiminen; Veneily / melonta / SUP-lautailu; Uiminen / avantouinti; Retkeily / telttailu / nuotiopaikan käyttö; Maastohiihto / lumikenkäily; Luistelu luonnonjäillä / retkiluistelu; Pelaaminen / leikkiminen; Sienien; marjojen tai kasvien kerääminen; Lintujen tai muu luonnon tarkkailu / valokuvaaminen; Auringon ottaminen; Lukeminen tai oleskelu luonnossa tekeminen_muut Edelliseen kysymykseen liitetty ”Jokin muu, mikä” -vaihtoehto. tarkeys Kysymys: Miksi merkitsemäsi kohde on sinulle tärkeä? Voit valita useamman vaihtoehdon. Vaihtoehdot: Se sopii edellisessä kysymyksessä merkitsemääni tekemiseen; Nautin maisemasta; Nautin luonnonäänistä tai tuoksuista; Nautin hiljaisuudesta / rauhasta / yksityisyydestä; Nautin kulttuuriperinnöstä (esimerkiksi historialliset rakennukset; perinnebiotoopit; muinaisjäännökset); Opin kiinnostavia asioita luonnosta; Saan inspiraatiota maalaamista; kirjoittamista tai jotain muuta luovaa tarkoitusta varten; Paikalla on minulle hengellinen merkitys; Paikalla on minulle symbolinen arvo. tarkeys_muut Edelliseen kysymykseen liitetty ”Jokin muu, mikä” -vaihtoehto.
Tampereen kiinteistörekisterin rakennelmat on Tampereen kattava tieto rakennelmatunnuksista, rakennelmatunnuksen sijainnista ja osoitteista sekä omistajista. Tunnuksia, sijainteja ja osoitteita päivitetään jatkuvasti. Tunnukset/alueet/sijainnit määritetään lupaprosessin yhteydessä asemapiirroksesta, päivitetään kartoitusmittauksista valmiiksi. Tunnukset päivittyvät Maanmittaulaitokselta saatujen lohkomistietojen ja Tampereen kaupungilla tehtyjen tontinmittausten kautta. Omistajatiedot päivittyvät kiinteistön omistajuuden/haltijuuden tulkinnalla Maanmittauslaitokselta lainhuutoajojen pohjalta. Omistajuuksia korjataan mahdollisten poikkeusten osalta myös rakennuslupatietojen pohjalta. Osoitteet annetaan rakennelmatunnuksen perustamisen yhteydessä, päivitetään tonttijakojen ja rakennuslupien yhteydessä. Sijainti tallennetaan ETRS-GK24 tasokoordinaattijärjestelmässä. Tietoaineiston geometria on piste. - Rakennelmatunnukset ovat yksilöiviä tunnuksia. - Käyttötarkoitus yksilöi kohteen (E01, E02..), jollei rakennustunnusta kohteelle haeta. Yleiskäyttötarkoitukselliset yksilöityvät pysyvän numeron avulla. - Rakennustunnus haetaan muuntamoille ja kohteen sijoittuessa alle 1.5m tontin/tilan rajasta, vaativat sijainninlaskennan. - Yleiskäyttötarkoituksia rakennelmille on E99 Maalämpöpumppujärjestelmä, E98 Aita, laituri tms., E97 pihajärjestelyt, E96 Urheilukenttä, E95 Pysäköintialueet, E94 Mainoslaite, E93 Osoitepiste, E92 Tyyppipiirustus kiinteistölle, E91 Ravintolaterassi. - Rakennelmia ei välitetä eteenpäin väestörekisterikeskukselle näin poiketen rakennuksista. Ovat kevytrakenteisia rakennuksia, maalämpökaivoja/-alueita tai usein skannattujen lupakuvien linkittämisen mahdollistavia kohteita. Rakennelmista ainoastaan Jätevesijärjestelmät (EJV) eivät ole KAMIn hallinnoimia. Julkisesti sama tieto on saatavilla kartassa Tampereen rakennukset ja rakennelmat.
Rakennelmatunnuskäytäntö kevytrakenteisille rakennuksille alkaen 2007 (e01, E02..). Maalämpökaivoille oma yleiskoodi (E99) vuodesta 2011, uusia yleiskoodeja tarpeen mukaan historian kuluessa. Kevytrakenteisten rakennusten suhteen vuodesta 1985 käytetty rakennustunnuksia (ei välitetty väestörekisterikeskukselle näin poiketen rakennnuksista), vuoden 2007 jälkeen siirrytty rakennelmatunnuskäytäntöön (rekisteriohjelma mahdollisti sen).