Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
The Arctic SDI Gazetteer Service is a service that contains authoritative place names data from the arctic area. The service can be used for searching place names and performing reverse geocoding. The service contains about 2.87 million place name locations with about 3.15 million place names. It contains data from following sources: * Canada (Natural Resources Canada, updated: 02/2018) * Denmark (including Greenland) (SDFE, updated: 05/2017) * Finland (National Land Survey of Finland, updated: 04/2017) * GEBCO Undersea feature names gazetteer (updated: 04/2019) * Iceland (National Land Survey of Iceland, updated: 08/2017) * Norway (Norwegian Mapping Authority, updated: 08/2017) * Russia (Russian Mapping Agency, updated: 04/2019) * Sweden (Swedish National Mapping Agency, updated: 05/2017) * USA (US Geological Survey, updated: 05/2017)
Maaperä 1:1 000 000 pohjautuu Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat (Lehti 1- länsiosa) Suomen alueen 1:1 000 000 maaperäkartta-aineistoon. Aineisto pohjautuu Suomen Kartaston 5. laitoksen Geologia-vihkon (123-126, 1990) Suomen maaperä 1:1 000 000-aineistoon, joka painettiin vuonna 1984. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperän ja sen raaka-ainevarojen tieteellisteknillisen yhteistyökartan suunnittelu aloitettiin vuonna 1987 ja varsinaisen kartan työstö alkoi vuonna 1988. Karttaa varten ei tehty maastokartoitusta, vaan vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa täydennettiin osittain maa-ainestutkimusten ja muiden maaperäkartoitustöiden yhteydessä saaduilla uusilla maaperätiedoilla. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat -kartta painettiin vuonna 1993. Suomen ja Venäjän federaation luoteisosan maaperäkartta 1:1 000 000 esittää maaperää värein ja symbolein syntytavan mukaan luokiteltuina geologisina kerrostumina. Kerrostumaluokkina kuvataan prekvartäärisen kallioperän paljastumia (kvartäärikerrostumat puuttuvat); rakka, kallioperän fysikaalinen rapauma; sora- ja hiekkamoreeni; silttimoreeni; savimoreeni; kumpumoreeni; moreenikompleksi; harju, delta, sanduri, lajittunut reunamuodostuma; saumaharju; moreenipeitteinen harju / muu moreenipeitteinen sora- ja hiekkakerrostuma; harjujen ulkopuolinen sora- ja hiekkakerrostuma; litoraalinen sora- ja hiekkakerrostuma; jokikerrostuma; homogeeninen savi- ja silttikerrostuma; kerrallinen savi- ja silttikerrostuma; turvekerrostuma. Symbolein on lisäksi kuvattu drumliinit; päätemoreenit; tuulikerrostumat; soran-, hiekan-, saven- ja turpeenottoalueita sekä kullanhuuhdonta-alueita. Aineisto numeeristettiin OneGeology-Europe -projektin tarpeisiin painetusta kartasta vuonna 2009 lukuunottamatta drumliineja, päätemoreeneja ja tuulikerrostumia sekä tärkeimpiä kvartäärikerrostumien hyödyntämiskohteita (soran-, hiekan-, saven- ja turpeenottoalueita sekä kullanhuuhdonta-alueita). Vuoden 1984 1:1 000 000 maaperäkartan mukaisesti maalajikuvion minimikoko on yleensä 1 km². Koska luonnossa maaperäkerrostumien koko on yleensä pienempi kuin 1 km², on kuviolla esitetty alueen yleisin kerrostumatyyppi. Paikoin on otettu huomioon maaperän kannalta merkittävät neliökilometriä pienemmätkin kerrostumat. Ohjeellinen kuvion kapein kohta oli 0,5 km ja tärkeissä tapauksissa esim. harjuilla 0,3 km. Poikkeuksena pienien harjujen kokoa on liioiteltu. Maaperä 1:1 000 000-aineistolle on tehty koordinaatistomuunnos lokakuussa 2013. Muunnos kartastokoordinaattijärjestelmän yhtenäiskoordinaatistosta ETRS-TM35FIN -koordinaatistoon on tehty kolmioittaista affiinista muunnosta käyttäen. OneGeology-Europe -projektissa käytetty vesistö on korvattu vuonna 2015 sijaintitarkkuudeltaan parempaan Hallinnon tietotekniikka keskuksen (HALTIK) -maastotietokannan 1:55 0000-1:500 000 (DVE3) vesistöön.
Maaperä 1:1 000 000 -aineiston tausta-aineistona on käytetty vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa, jota täydennettiin osittain hiekka- ja soravarojen arviointityön ja eri mittakaavaisten muiden maaperäkartoitustöiden yhteydessä saaduilla uusilla maaperätiedoilla. Maaperä 1:1 000 000 aineiston aikaansaamiseksi hyödynnettiin vuonna 1984 painettua 1:1 000 000 maaperäkarttaa sekä sen julkaisemisen jälkeen valmistuneita eri-ikäisiä ja mittakaavaisia maaperäkarttoja sekä maa-ainestutkimuksissa kertyneitä maaperätietoja. Suomen ja Venäjän Federaation luoteisosan maaperä ja sen raaka-ainevarat -kartta painettiin vuonna 1993. Maaperä 1:1 000 000-aineistolle on tehty koordinaatistomuunnos lokakuussa 2013. Muunnos kartastokoordinaattijärjestelmän yhtenäiskoordinaatistosta ETRS-TM35FIN -koordinaatistoon on tehty kolmioittaista affiinista muunnosta käyttäen. OneGeology-Europe-projektissa käytetty vesistö on korvattu vuonna 2015 sijaintitarkkuudeltaan parempaan Hallinnon tietotekniikka keskuksen (HALTIK) -maastotietokannan 1:55 0000-1:500 000 (DVE3) vesistöön.
Tilastokeskuksen INSPIRE-tietotuotteiden palvelurajapinta (OGC API Features)
Tilastokeskuksen INSPIRE-tietotuotteiden palvelurajapinta on OGC API -rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat INSPIRE:n ja paikkatietolain velvoittamat aineistot: 1) Tilastoyksiköt: Tilastoissa käytetyt aluejaot (kunta, seutukunta, maakunta, suuralue, AVI-alue, ELY-alue, vaalipiiri) sekä 1 km x 1 km - ja 5 km x 5 km -ruudukot 2) Yleishyödylliset ja julkiset palvelut: Oppilaitokset (peruskoulut, lukiot ja yhtenäiskoulut) 3) Tuotanto- ja teollisuuslaitokset: Tuotanto- ja teollisuuslaitokset 4) Väestöjakauma tilastoissa käytetyillä aluejaoilla (kunta, seutukunta, maakunta, suuralue, AVI-alue, ELY-alue) sekä 1 km x 1 km - ja 5 km x 5 km -ruuduittain. Aineistoja hallinnoi Tilastokeskus. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Tietoja käytettäessä on noudatettava yleisiä käyttöehtoja: http://tilastokeskus.fi/org/lainsaadanto/copyright.html.
The Baltic Sea Impact Index is an assessment component that describes the potential cumulative burden on the environment in different parts of the Baltic Sea. The BSII is based on georeferenced datasets of human activities (36 datasets), pressures (18 datasets) and ecosystem components (36 datasets), and on sensitivity estimates of ecosystem components (so-called sensitivity scores) that combine the pressure and ecosystem component layers, created in HOLAS II project. Cumulative impacts are calculated for each assessment unit (1 km2 grid cells) by summing all pressures occurring in the unit for each ecosystem component. Highest impacts are found from the cells where both are abundant, but high impacts can be caused also by a single pressure if there are diverse and sensitive habitats in the grid cell. All data sets and methodologies used in the index calculations are approved by all HELCOM Contracting Parties in review and acceptance processes. This data set covers the time period 2011-2016. Please scroll down to "Lineage" and visit State of the Baltic Sea website for more info.
Data can be used freely given that the source is cited.
The Baltic Sea Impact index (BSII) was first applied in the Initial HELCOM Holistic Assessment of Ecosystem Health (HELCOM 2010a), building on concepts described by Halpern et al. (2008). The concepts were subsequently developed further for the eastern parts of the North Sea by the HARMONY project (Andersen et al. 2013), which has developed a HARMONY Pressure & Impact Mapper software (Stock 2016). The "summing method" used in BSII gives an overview of the areas which can be expected to be under high impacts based on that there are several ecosystem components being impacted. It was agreed during the HOLAS II process that the input pressure layers should be in numerical balance between different types of anthropogenic pressures, and therefore, human activity data layers being proxies for pressures should be aggregated when they reflect the same pressure. Temporal characteristics of the pressures are taken into account in the data processing, by designing the spatial data sets so that they more accurately represent cumulating or temporary pressures. These aggregated pressure layers follow the indicative list given in the Table 2a of the revised the Marine Strategy Framework Direction (MSFD) Annex III. More detailed information how these aggregation are made is available in the metadata of invidual datasets. Baltic Sea Impact Index has been calculated with a ArcGIS toolbox, developed at the HELCOM Secretariat, following the concepts described by Helpern et al. (2008). Aggregated pressure layers used in the calculation: - Changes to hydrological conditions - Disturbance of species due to human presence - Extraction of fish - Cod extraction (landings) - Extraction of fish - Herring extraction (landings) - Extraction of fish – Sprat extraction (landings) - Extraction of mammals – Seal hunting - Extraction of seabirds – Bird hunting - Input of continuous anthropogenic sound - Input of hazardous substances - Input of heat - Input of impulsive anthropogenic sound - Introduction of non-indigenous species and translocations - Introduction of radionuclides - Oil slicks and spills - Physical disturbance or damage to seabed (temporary or reversible effects) - Physical loss (permanent effects on the seabed) - Relative distribution of nutrient concentration - Total Nitrogen - Relative distribution of nutrient concentration - Total Phosphorus For use in the BSII method, 36 ecosystem component layers have been developed and agreed through the Contracting Parties’ data approval process.The final sensitivity scores used for the BSII are a combination of the results of the expert survey and results of a literature review. Browse through the Ecosystem components datasets used in the BSII calculation. Step-wise description of the working phases of the BSII method: 1. Definition of the assessment area 2. Listing and defining human activities and consequent pressures in the Baltic Sea 3. Listing and defining ecosystem components in the Baltic Sea 4. Decisions on time scales 5. Collecting the spatial data for Baltic Sea 6. Preparation of the GIS files 7. Aggregation of pressure data layers 8. Definition of the assessment unit 9. Estimation of the habitat and species sensitivity 10. Estimation of confidence 11. Calculating the index 12. Outcomes of the index 13. Validation Additional info on developing the BSII can be found here.
2016 all ship types AIS shipping density
This dataset represents the density of all IMO registered ships operating in the Baltic Sea. Density is defined as the number of ships crossing a 1 x 1km grid cell. It is based on HELCOM AIS (Automatic Identification System) data. The HELCOM AIS network hosts all the AIS signals received by the Baltic Sea States since 2005. The AIS Explorer allows to compare density maps of different ship types per month: http://maps.helcom.fi/website/AISexplorer/ The data was processed to produce density maps and traffic statistics. All scripts are available in GitHub: https://github.com/helcomsecretariat. The production of these maps have been carried out 2016-2017 through the HELCOM project on the assessment of maritime activities in the Baltic Sea. The underlying AIS data processing work has been co-financed by EU projects Baltic Scope (2015-2017 EASME/EMFF/2014/1.2.1.5) and Baltic Lines (2016-2019, Interreg Baltic Sea Region). In addition, the Ministry of the Environment of Finland supported the work with a special contribution in view of the use of the results in the HOLAS II process.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0) HELCOM data is free for public use, however HELCOM should always be cited as the data source.
The density map is based on a 1 x 1km grid from the European Environment Agency (EEA) and is following the INSPIRE geographical grid systems. The value of each cell represents the number of trips crossing it. A trip is a line depicting the movement of a ship between two ports, from outside the Baltic Sea or towards its exit. Those lines are made with AIS signals (points). To generate them, 339 areas around ports and 5 areas defining the borders of the Baltic Sea were used. The lines were overlaid on top of the grid to count the number of lines crossing each cell. This process is done per each month.
Merialuesuunnitelma on meriympäristön hyvää tilaa vaaliva, sinisen talouden toimintojen strateginen kehittämisasiakirja, jota havainnollistetaan kartalla. Karttamerkinnöillä kuvataan merialueiden arvoja ja nykyisten ja mahdollisten uusien toimintojen tulevaisuuden potentiaaleja ja niiden vaihtoehtoista sijoittumista koko Suomen merialueilla. Suunnitelma kattaa Suomen aluevedet ja talousvyöhykkeen. Suunnitelma ei ole oikeusvaikutteinen, mutta sen välillisten vaikutusten ja vaikuttavuuden arviointi sisältyvät suunnitteluprosessiin. Rannikon maakuntien valtuustot hyväksyivät maankäyttö- ja rakennuslain mukaisen merialuesuunnitelman oman toimialueensa osalta marras-joulukuun 2020 aikana. Suunnitelma on laadittu rannikon maakuntien liittojen toimesta kolmessa osassa: Suomenlahti (Kymenlaakson ja Uudenmaan liitot), Saaristomeri ja Selkämeren eteläosa (Varsinais-Suomen liitto ja Satakuntaliitto), Pohjoinen Selkämeri, Merenkurkku ja Perämeri (Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin liitot). Aineisto soveltuu Suomen merialueiden yleispiirteiseen tarkasteluun. Lisätietoa merialuesuunnitelmasta https://www.merialuesuunnitelma.fi.
Rannikon maakuntien valtuustot hyväksyivät maankäyttö- ja rakennuslain mukaisen merialuesuunnitelman oman toimialueensa osalta marras-joulukuun 2020 aikana. Suunnitelma on laadittu rannikon maakuntien liittojen toimesta kolmessa osassa: Suomenlahti (Kymenlaakson ja Uudenmaan liitot), Saaristomeri ja Selkämeren eteläosa (Varsinais-Suomen liitto ja Satakuntaliitto), Pohjoinen Selkämeri, Merenkurkku ja Perämeri (Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin liitot). Merialuesuunnitelman suunnitteluratkaisut pohjautuvat parhaaseen käytettävissä olevaan tietoon kuten selvityksiin, mallinnuksiin, asiantuntija-arvioihin ja alueellisiin ominaispiirteisiin. Merialuesuunnitelmat tehdään jokaisessa merellisessä EU-maassa. Suomessa merialuesuunnitelma ei kuulu alueidenkäytön suunnittelujärjestelmään, eikä sillä ole oikeusvaikutuksia. Suunnitelma päivitetään vähintään kymmenen vuoden välein.
Maastotietokannan kyselypalvelu (OGC API Features)
Palvelu tarjoaa tietoja muun muassa liikenneverkoista, rakennuksista ja rakenteista, hallintorajoista, nimistöstä, maankäytöstä, vesistöistä ja korkeussuhteista. Aineistolähteenä on Maanmittauslaitoksen Maastotietokanta, jonka kohteita pidetään jatkuvasti ajan tasalla. Aineistot ovat Maanmittauslaitoksen avoimen tietoaineiston Nimeä CC 4.0 -lisenssin alaisia. Palvelu tarjotaan avoimena rajapintana, jonka käyttö on maksutonta. Käyttäjä tunnistetaan API-avaimella. Lue lisää Maanmittauslaitoksen avoimen rajapinnan käyttöehdoista ja API-avaimen luomisesta ja käyttämisestä. https://www.maanmittauslaitos.fi/rajapinnat/api-avaimen-ohje
EMODnet Download Service for Seabed substrate
WFS download service for EMODnet Seabed substrate dataset: EMODnet Seabed substrate multiscale 1:1 000 000 –Europe (Seabed_substrate:multiscale_1m), EMODnet Seabed substrate multiscale 1:250 000 –Europe (Seabed_substrate:multiscale_250k), EMODnet Seabed substrate multiscale 1:100 000 –Europe (Seabed_substrate:multiscale_100k), EMODnet Seabed substrate multiscale 1:50 000 –Europe (Seabed_substrate:multiscale_50k), EMODnet Seabed substrate 1:100 000 –Europe (Seabed_substrate:seabed_substrate_100k), EMODnet Seabed substrate 1:250 000 –Europe (Seabed_substrate:seabed_substrate_250k), EMODnet Seabed substrate 1:1 000 000 –Europe (Seabed_substrate:seabed_substrate_1m), EMODnet Sedimention rates –Europe (Seabed_substrate:sedimentation_rates). The service is based on the EMODnet Geology dataset. The dataset is administrated by the Geological Survey of Finland. The service contains all features from the dataset that are modelled as polygons.
Suuralueellinen moreenigeokemiallinen kartoitusaineisto kuvaa 37 alkuaineen pitoisuuksia muuttumattomassa pohjamoreenissa. Näytteet on otettu muuttumattomasta moreenista (C-horisontti) pohjavesipinnan alta noin 70 cm syvyydeltä (vaihteluväli 50 cm-200 cm) vuonna 1983 tiheydellä 1 näyte/300 km2. Aineisto kattaa koko Suomen, kokonaisnäytemäärä on 1056. Näytteet ovat kenttäyhdistelmänäytteitä. Aineistoon talletetut laskennalliset näytepisteen koordinaatit on laskettu 5 osanäytteen koordinaattien painopisteestä. Osanäytteet on kerätty 300 m x 1000 m laajuiselta suorakaiteen muotoiselta alueelta. Pohjois-Suomessa näytteet on saatu yhdistämällä aikaisemmin Pohjoiskalotti-projektin yhteydessä otettuja näytteitä. Näytteistä on seulottu analyysiin alle 0,06 mm raekokolajite. Näytteistä on analysoitu alkuaineiden kokonaispitoisuuksia ja kuningasvesiliukoisia pitoisuuksia. Kokonaispitoisuus on määritetty joko neutroniaktivointianalyysillä (menetelmäkoodi 900N) tai vahvalla happouuttosarjalla (menetelmä 312P). Kuningasvesiliukoisten analyysien koodi on 511P. Kulta ja palladium on määritetty liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä (519U). Rikkipitoisuus on määritetty Leco-analysaattorilla (810L). Etelä- ja Väli-Suomen näytteistä on määritetty myös alle 2 mm raekokolajitteen kokonaispitoisuudet (312P) ja kuningasvesiliukoiset pitoisuudet (511P). Suuralueelliseen moreenigeokemialliseen kartoitusaineiston alkuperäinen käyttötarkoitus oli valtakunnallinen geokemiallinen yleiskartoitus ja malminetsintä. Muita käyttötapoja ovat esimerkiksi maaperän taustapitoisuusarvio, metsämaan ravinnepitoisuusarviot, maaperän emäskationien puskurikapasiteetin arviointi ja rapautumisnopeusarviot.
Geologian tutkimuskeskuksen peruslisenssi
Näytteen koordinaatit on määritetty 1:20 000 -peruskarttalehdiltä tai pienempimittakaavaisilta kartoilta. Koordinaatit edustavat 300 m x 1000 m kokoisen näytteenottoalueen painopistettä. Painopisteessä saattaa olla muuta maalajia kuin moreenia. Muut tiedot perustuvat kenttäyhdistelmänäytteestä tehtyihin kemiallisiin analyyseihin. Näytteiden otto, käsittely ja analytiikka on kuvattu Suomen geokemian atlaksen 2. osan (Koljonen 1992) sivuilla 14-26. Näytteet on otettu muuttumattomasta moreenista (C-horisontti) pohjavesipinnan alta noin 70 cm syvyydeltä (vaihteluväli 50 cm-200 cm) vuonna 1983 tiheydellä 1 näyte / 300 km2. Aineisto kattaa koko Suomen, kokonaisnäytemäärä on 1056. Näytteet ovat kenttäyhdistelmänäytteitä. Aineistoon talletetut laskennalliset näytepisteen koordinaatit on laskettu 5 osanäytteen koordinaattien painopisteestä. Osanäytteet on kerätty 300 m x 1000 m laajuiselta suorakaiteen muotoiselta alueelta. Pohjois-Suomessa näytteet on saatu yhdistämällä aikaisemmin Pohjoiskalotti-projektin yhteydessä otettuja näytteitä. Näytteistä on seulottu analyysiin alle 0,06 mm raekokolajite. Näytteistä on analysoitu alkuaineiden kokonaispitoisuuksia ja kuningasvesiliukoisia pitoisuuksia. Kokonaispitoisuus on määritetty joko neutroniaktivointianalyysillä tai vahvalla happouuttosarjalla. Kulta ja palladium on määritetty liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä. Rikkipitoisuus on määritetty Leco-analysaattorilla. Etelä- ja Väli-Suomen näytteistä on määritetty myös alle 2 mm raekokolajitteen kokonaispitoisuudet ja kuningasvesiliukoiset pitoisuudet. Kenttähavainnot, koordinaatit ja kenttäyhdistelmänäytteestä määritetyt alkuainepitoisuudet on yhdistetty tietokannaksi, jonka kukin tietue kuvaa yhtä (kenttäyhdistelmä) näytepistettä. Analyysimenetelmään viitataan nelimerkkisellä menetelmäkoodilla. Koodit ovat seuraavat: 900N = neutroniaktivointianalyysi (todellinen kokonaispitoisuus) 312P = kokonaisliuotus vahvalla happouutolla (kokonaispitoisuus) 511P = kuningasvesiliuotus 810L = Rikin määritys Leco-analysaattorilla 519U = kultamääritys liekittömällä atomiabsorptioon perustuvalla analyysimenetelmällä Alkuainepitoisuus-tietoon kuuluu numeerinen pitoisuusarvo yksikössä mg kg-1 (mg/kg) eli ppm ja mahdollinen tarkistusmerkki. Pitoisuus on talletettu muuttujaan, jonka nimi koostuu alkuaineen kemiallisesta merkistä ja analyysimenetelmän koodista. Esimerkiksi YB_511P on ytterbiumin (Yb) pitoisuus, joka on määritetty kuningasvesiliuotuksella (511P). Sitä seuraava muuttuja on tarkistusmerkki, esimerkiksi YB_511PT. Jos lukuarvoa seuraava tarkistusmerkki on ’>’ tai ’<’, niin pitoisuuskenttään talletettu lukuarvo on kemiallisen analyysimenetelmän määritysraja ja todellinen pitoisuus on tätä arvoa pienempi. Joskus määritysrajatieto puuttuu ja kenttään on talletettu arvo 0. Etelä- ja Väli-Suomesta <2 mm raekokolajitteesta tehdyt analyysitulokset on talletettu eri tiedostoon.
Kasvukauden alku / Start of vegetation period
The data set consists of yearly maps of the start of the vegetation active period in deciduous vegetation and coniferous forest. The start of vegetation active period in deciduous vegetation (Day of Year) is defined as the day when deciduous trees unfold new leaves in spring. It is also often referred to as the green-up or greening day. The data set was derived from time series of the Normalized Difference Water Index (NDWI) calculated from Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer (MODIS) satellite observations. The start of vegetation active period in coniferous forest (Day of Year) is defined as the day when coniferous trees start to photosynthesize in spring. The data set was derived from MODIS satellite observation of Fractional Snow Cover. The day when snow cover decreases during spring melt was used as a proxy indicator for the beginning of the start of the vegetation active period. The data set can be used of phenology analysis at regional and national scale and as input data for modelling. This SYKE’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0)
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut
Moderate Resolution Imaging Spectrometer (MODIS) Terra Level 1B (1 km, 500 m), version 5 (V005) data were manually selected from the Level-1 and Atmosphere Archive and Distribution System (LAADS DAAC) for the period 2001-2008. For years 2009 - 2014 data were obtained from the satellite receiving station of the Finnish Meteorological Institute (FMI) in Sodankylä, Finland and gap-filled with data from LAADS DAAC. For years 2015 onwards version 6 (V006) data were obtained from LAADS DAAC. Terra Level 1B version 6.1 (V061) was used starting from 2022 onwards. MODIS Level 1B data were calibrated to top-of-atmosphere reflectances and projected to a geographic latitude/longitude grid (datum WGS-84) using the software envimon by Technical Research Centre of Finland (VTT). The Normalized Difference Water Index (NDWI, Gao et al.1996) was calculated from near-infrared (MODIS band 2) and mid-infrared (MODIS band 6) reflectance. Fractional Snow Cover (FSC) [0 1] was determined using the method by Metsämäki et al. (2012). FSC product specification are detailed in Böttcher et al. (2017). Cloud covered observations were removed using an automatic cloud masking algorithm by the Finnish Environment Institute. Daily NDWI time series were averaged and smoothed for MODIS pixels with vegetation cover at a spatial grid resolution of 0.05 x 0.05 degrees. The day of the start of vegetation active period (VAP) was determined from NDWI time series applying the method by Delbart et al.(2005) and further described in Böttcher et al. (2016). For the extraction of the start of vegetation active period (VAP), FSC was averaged at a spatial resolution of 0.05 x 0.05 degrees for MODIS pixels with dominant coverage of coniferous forest according to the CORINE Land Cover classification. A sigmoid function was fitted to the averaged FSC-time series and the start of the VAP was determined when FSC equals 0.99. The start of the VAP in coniferous forest was compared to the start of VAP (the day when the Gross Primary Production (GPP) exceeded 15% of its summer maximum) from ground observations at 3 eddy covariance measurement sites in Finland. Satellite observations were highly correlated (R2=0.7) with the ground observations of VAP and the accuracy was 9 days for the period 2001-2016. The satellite product was in average 3 days late compared to the ground observations. The accuracy was higher (6 days, R2=0.84) and no bias was observed in pine forest compared to spruce forest that showed larger deviations to ground observations. Since, the product is based on a proxy indicator for the start of VAP from optical satellite time series of FSC and it is therefore not a direct observation of the beginning of photosynthesis in trees. For years with very few snow, the direct effect of low temperature and high light are more relevant for the restriction of photosynthetic recovery in spring and therefore the method based on FSC may fail. A main source of uncertainty in the detection method is the frequent cloud cover. The temporal resolution of the FSC time series is one day, but missing observations due to cloud cover led to gaps. Especially long temporal gaps (up to 1 month) were observed in northern Finland for year 2002, therefore the area of northern Finland was masked for this year. FSC time series with gaps longer than two weeks during the snow melt were discarded. The vegetation active period in deciduous vegetation was compared to the visual observation of the bud break of birch from the phenological network of the Natural Resource Institute of Finland (Luke). Satellite observations were highly correlated with the ground observations of birch bud break. The accuracy was 7 days for the period 2001-2015 based on 84 site-years. The bias was negligible (0.4 days). The product is based on the NDWI, which is sensitive to surface water and the water content of vegetation. Standing water e.g. in wetland areas can therefore influence the detection of the vegetation greening. The satellite product has not been validated over wetland areas. A main source of uncertainty in the detection method is frequent cloud cover. The temporal resolution of the NDWI time series is one day, but missing observations due to cloud cover lead to gaps. For years 2001–2012 for the period April-July, depending on the location, in average 34%-73% of daily observations were missing. NDWI time series with gaps longer than two weeks during the spring vegetation development were discarded. Reference: Böttcher, K., Kervinen, M., Keto, V., Luojus, K., Manninen, T., Metsämäki, S., & Rautiainen, K. (2017). Report on EO products and comparison with in situ data, Monimet project deliverable, http://monimet.fmi.fi/index.php?style=warm&page=Deliverables&p=2 (accessed 14.10.2025). Böttcher, K., Aurela, M., Kervinen, M., Markkanen, T., Mattila, O.-P., Kolari, P., Metsämäki, S., Aalto, T., Arslan, A.N., & Pulliainen, J. (2014). MODIS time-series-derived indicators for the beginning of the growing season in boreal coniferous forest — A comparison with CO2 flux measurements and phenological observations in Finland. Remote Sensing of Environment, 140, 625-638. http://dx.doi.org/10.1016/j.rse.2013.09.022 Böttcher, K., Markkanen, T., Thum, T., Aalto, T., Aurela, M., Reick, C., Kolari, P., Arslan, A., & Pulliainen, J. (2016). Evaluating biosphere model estimates of the start of the vegetation active season in boreal forests by satellite observations. Remote Sensing, 8, 580. http://dx.doi.org/10.3390/rs8070580 Delbart, N., Kergoat, L., Le Toan, T., L'Hermitte, J., Picard, G., 2005. Determination of phenological dates in boreal regions using normalized difference water index. Remote Sensing of Environment 97, 26-38. Gao, B.-C., 1996. NDWI-A normalized difference water index for remote sensing of vegetation liquid water from space. Remote Sensing of Environment 58, 257-266. Metsämäki, S., Mattila, O.-P., Pulliainen, J., Niemi, K., Luojus, K., & Böttcher, K. (2012). An optical reflectance model-based method for fractional snow cover mapping applicable to continental scale. Remote Sensing of Environment, 123, 508-521.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
SYKEs Open data service: Start of vegetation period in coniferous and deciduous forests (phenology)
Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
FIN Aineiston tarkoituksena on: -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy uhanalaisia ja silmälläpidettäviä lajeja -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy hyviä elinvoimaisia niittyindikaattorilajeja (hyönteisten mesi- ja ravintokasveja) -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy suojelualueita -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua -Identifioida tie- ja rata-alueet, joiden varrella esiintyy komealupiinia tai kurtturuusua uhanalaisten lajien lisäksi -> Löytää herkät alueet ja paikallistaa vieraslajien uhka Tieto esitetään 1 kilometrin ruuduissa. Aineistosta on julkaistu kaksi erillistä versiota. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Avoin versio, jonka lajitietoa on karkeistettu mahdollisista herkistä lajeista johtuen. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) ja sitä saa käyttää lisenssiehtojen mukaisesti -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Alkuperäinen karkeistamaton versio. Tämä versio on vain viranomaiskäyttöön eikä kyseistä aineistoa saa jakaa Aineistosta on tehty tarkempi menetelmäkuvaus https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf sekä muuttujaseloste https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx ENG The purpose of the material is to: -Identify road and rail areas that have nearby observations of endangered and near threatened species -Identify road and rail areas with good meadow indicator plant species -Identify road and rail areas along which there are protected areas -Identify the road and rail areas along which there are observations of Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations -Identify the road and rail areas along which there are Lupinus polyphyllus or Rosa rugosa observations in addition to sensitive species -> Finds sensitive areas and identify the overall threat of alien species The data is presented in 1-kilometer square grid cells. There are two separate versions of the data. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_avoin: Open access version, in which its species-related parts have been simplified due to data restriction issues. The material belongs to Syke's open materials (CC BY 4.0) and may be used in accordance with the license terms. -VaylanvarsienVieraslajitJaArvokkaatElinymparistot_kayttorajoitettu: Original version. This version is only for official use and the material in question may not be shared. A more precise description about the data procedures can be found from (In Finnish) https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_Menetelmakuvaus.pdf Furthermore, all the variables in the data are explained in this bilingual variable description https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/VierasVayla_VariableDescription.xlsx This dataset was updated with the newest species observations on 10/2023 and 11/2024 Process code for this can be found from https://github.com/PossibleSolutions/VierasVayla_SpeciesUpdate
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut koskee vain paikkatiedon avointa versiota.
Käyttörajoitettu versio sisältää lajitietokeskuksen sensitiivistä lajitietoa (viranomaiset.laji.fi) ja käyttö on rajoitettua. Älä jaa avoimesti. Lähde:Syke Includes sensitive species information (viranomaiset.laji.fi) and use is restricted. Do not share openly. Source: Syke
Public access to spatial data sets and services would adversely affect the protection of the environment to which such information relates, such as the location of rare species.
Valtakunnallinen laserkeilausaineisto, jota on tuotettu (2008-2019) ennen kansallista laserkeilausohjelmaa. Aineiston alkuperäinen pistetiheys on 0,5 pistettä/m². Laserkeilausaineisto on maanpintaa ja maanpinnalla olevia kohteita kuvaava kolmiulotteinen pistemäinen aineisto. Jokaisella pisteellä on x, y ja z koordinaattitieto. Laserkeilausaineistoa on saatavilla koko Suomesta. Tuote on avointa aineistoa. Vuodesta 2020 eteenpäin tuotetaan laserkeilausohjelman mukaista laserkeilausaineistoa. Keilausohjelman mukaisen uuden ’Laserkeilausaineisto 5 p’ – tuotekuvaus https://www.maanmittauslaitos.fi/kartat-ja-paikkatieto/asiantuntevalle-kayttajalle/tuotekuvaukset/laser-scanning-data-5-p . Uudesta Laserkeilausaineisto 5 p:stä luodaan harvennettu avoin aineisto: Laserkeilausaineisto 0,5 p (2020-). Tuotekuvaus https://www.maanmittauslaitos.fi/kartat-ja-paikkatieto/asiantuntevalle-kayttajalle/tuotekuvaukset/laserkeilausaineisto-05-p . Kyseinen aineisto vastaa ominaisuuksiltaan Laserkeilausaineisto 2008 – 2019 -tuotetta.
Maanmittauslaitoksella on tekijänoikeus ja muut immateriaalioikeudet Laserkeilausaineistoon. Tietoaineisto ei ole salassa pidettävä. Julkista saatavuutta ei ole rajoitettu INSPIRE-direktiivin nojalla. Aineistoa on harvennettu aluevalvontalain 14 § rajoitealueilta alkuperäisestä pistetiheydestä 0.3 p/m² tiheyteen. Alkuperäisen aineiston voi saada käyttöönsä hakemalla lupaa Puolustusvoimilta.
Mainitse Lisenssinantajan nimi (Maanmittauslaitos), aineiston nimi ja ajankohta, jolloin Maanmittauslaitos on luovuttanut aineiston (esimerkiksi: sisältää Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan 06/2014 aineistoa).
Laserkeilausaineisto on Maanmittauslaitoksen tarkin korkeustietoaineisto. Laserkeilausaineiston pistetiheys on vähintään 0.5 pistettä neliömetrillä (pisteiden etäisyys toisistaan noin 1.4 metriä). Laserkeilausaineiston korkeustarkkuuden keskivirhe on enintään 15 senttimetriä ja tasotarkkuuden keskivirhe enintään 60 senttimetriä yksiselitteisillä kohteilla. Automaattisessa maanpintaluokittelussa aineistosta etsitään maanpintaa edustavat laserpulssien osumat. Tämä aineisto on saatavilla kultakin laserkeilaustuotantoalueelta viimeistään saman vuoden loppuun mennessä, jolloin keilaus alueella on suoritettu. Automaattisen maanpintaluokittelun tarkastus tehdään stereomalliavusteisesti Maanmittauslaitoksen ilmakuvien avulla. Samalla luokitellaan virta- sekä vakavedet Maastotietokannan rantaviivojen mukaisesti. Tämän lisäksi sillat luokitellaan manuaalisesti. Stereomalliavusteisesti luokitellusta laserkeilausaineistosta lasketaan Korkeusmalli 2 m. Tämä laserkeilausaineisto on saatavilla samanaikaisesti Korkeusmallin 2 m valmistuttua alueelta.
Maatalousmaalla sijaitseva maisemapiirre 2023
Säilytettävät maisemapiirteet Viljelijätukien ehtona on täydentävien ehtojen noudattaminen. Täydentävien ehtojen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin kuuluu velvollisuus säilyttää maisemapiirteitä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 liitteen II vaatimuksiin sisältyy maisemapiirteiden säilyttäminen. Kansallisesti maisemapiirteiden säilyttämisestä säädetään valtioneuvoston asetuksessa täydentävien ehtojen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksista 4/2015 (muutoksineen). Tuenhakijan on säilytettävä maatalousmaalla olevan peruslohkon sisällä tai peruslohkon pientareella tai toisiinsa rajoittuvien peruslohkojen välisellä alueella olevat maisemapiirteet. Maisemapiirteiden säilyttämistä valvotaan täydentävien ehtojen valvonnassa. Täydentävien ehtojen mukaan säilytettäviä maisemapiirteitä ovat mm. puu, puuryhmä, siirtolohkare tai vastaava luonnonmuodostuma (≤ 0,2 ha), joka on määrätty rahoitetuksi luonnonmuistomerkiksi luonnonsuojelulain (1096/1996) 23 §:n tai Ahvenanmaalla maakuntalain (ÅFS 82/1998) 6 §:ssä perusteella. Maisemapiirteitä ovat myös avointa maisemaa hallitsevat suuret yksittäiset puut ja puuryhmät, joka on suojeltu luontotyyppi (≤ 0,2 ha) luonnonsuojelulain (1096/1996) 29 §:n 1 momentin 9 kohdan tai Ahvenanmaalla luonnonsuojelusta annetun maakunta-asetuksen (ÅFS 113/1998) 5 §:n 8 kohdan perusteella. Luonnonmuistomerkkien suojelupäätöksiä tekevät kuntien ympäristöviranomaiset. Luonnonsuojelulain mukaisten yksittäispuiden sekä puuryhmien suojelu on elinkeino-, liikenne ja ympäristö keskusten (ELY-keskusten) vastuulla. Ahvenanmaalla luonnonmuistomerkkien ja luontotyyppien suojelusta vastaa maakuntahallitus. Maisemapiirteen ilmoittaminen tukikelpoiseen alaan Voit ilmoittaa maisemapiirteen mukaan tukikelpoiseen alaan lomakkeella 442 (https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/tietoa-meista/asiointi/oppaat-ja-lomakkeet/viljelijat/tuet-ja-rahoitus/lomakkeet/442.pdf). Maisemapiirteet voidaan hyväksyä tukikelpoiseen alaan kaikissa pinta-alaan perustuvissa viljelijätuissa (esim. perustuki ja ympäristökorvaus). Tukikelpoisiksi voidaan katsoa enintään 0,2 ha kokoiset maisemapiirteet. Tukikelpoiseksi ei voi saada yli 0,2 hehtaarin kokoisia suojelukohteita, eikä esim. vuokrasopimuksen ulkopuolelle jääviä alueita. Maisemapiirteet voidaan hyväksyä peruslohkon kokonaisalaan, mikäli ne sijaitsevat peltolohkon sisällä, peltolohkon pientareella tai toisiinsa rajoittuvien peltolohkojen välisellä alueella. Maisemapiirteen ala tulee osaksi peruslohkon tukikelpoista alaa vasta ilmoituksen jättämistä seuraavana vuonna. Maisemapiirteen pinta-ala liitetään siihen kasvulohkoon, joka on kohteen välittömässä läheisyydessä. Lohkokohtaisissa muistiinpanoissa viljelijä tekee maisemapiirteestä oman lannoituslohkon, jolle ei saa levittää lannoitteita. Lisätietoa: https://ruokavirasto.mobiezine.fi/zine/618/pdf ja https://www.ruokavirasto.fi/tuet/maatalous/perusehdot/ehdollisuus/ehdollisuuden-opas/ehdollisuuden-opas-2023/
Tämä on aineiston ensimmäinen vuosittainen julkaisu. Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
Luken monilähteisen VMI:n (MVMI) katselupalvelu (WMS)
Luken monilähteisen VMI:n (MVMI) katselupalvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla MVMI:n teemakarttoja vuosilta 2006 (kolme teemaa), 2009 (43 teemaa), 2011 (45 teemaa), 2013 (45 teemaa), 2015 (45 teemaa), 2017 (45 teemaa), 2019 (45 teemaa), 2021 (45 teemaa) ja 2023 (45 teemaa). Jatkuva-arvoiset teemat esittävät estimaatteja puuston runkotilavuudesta kokonaisuutena sekä jaoteltuna puulajiryhmittäin ja puutavaralajeittain (13 teemaa), biomassoista puulajiryhmittäin ja puusto-ositteittain (21 teemaa), pohjapinta-alasta, keskipituudesta, keskiläpimitasta, iästä, latvuspeitosta sekä lehtipuiden latvuspeitosta. Luokkamuuttujissa on luokitukset maaluokittain (suomalainen määrittely sekä vuodesta 2011 lähtien myös FRA:n luokitus), pääryhmittäin, kasvupaikoittain. Tämän lisäksi vuodesta 2011 on mukana tietolähdeindeksi. Vuoden 2006 teemat käsittävät vain keskipituuden, latvuspeiton ja lehtipuiden latvuspeiton. Palvelu perustuu Luken monilähteisen valtakunnan metsien inventoinnin tietoihin. Aineistoja hallinnoi Luonnnonvarakeskus (Luke). Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
EMODnet Seabed substrate 1:1 000 000 – Europe
The EMODnet (European Marine Observation and Data network) Geology project (http://www.emodnet-geology.eu/) collects and harmonizes marine geological data from the European sea areas to support decisionmaking and sustainable marine spatial planning. The partnership includes 39 marine organizations from 30 countries. The partners, mainly from the marine departments of the geological surveys of Europe (through the Association of European Geological Surveys- EuroGeoSurveys), have assembled marine geological information at a scale of 1:1 000 000 from all European sea areas (e.g. the White Sea, Baltic Sea, Barents Sea, the Iberian Coast, and the Mediterranean Sea within EU waters). This data includes the EMODnet seabed substrate map at a scale of 1:1 000 000 from the European marine areas. Traditionally, European countries have conducted their marine geological surveys according to their own national standards and classified substrates on the grounds of their national classification schemes. These national classifications are harmonized into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. In cases, the data has been generalized into a target scale (1:1 000 000). The smallest cartographic unit within the data is 4 km2. Further information about the EMODnetGeology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/).
These national classifications are harmonized into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. The data has been generalized into a target scale (1:1 000 000). The smallest smallest cartographic unit within the data is 4 km2. Copyright: European Community, represented by the European Commission. The holders of the intellectual property rights (IPR) to the data, which existed prior to the Contract being entered into, are the EMODNET-Geology partners
Suomen kallioperän isotooppitietokanta perustuu julkaistuun aineistoon, etupäässä Geologian tutkimuskeskuksen tuottamiin zirkonin U-Pb iänmäärityksiin. Iänmääritysten lisäksi on saatavilla Sm-Nd ja Pb-Pb isotooppiaineistoa. Tietokanta sisältää sijaintitiedon, kivilajityypin, määritysmenetelmän, analysoidun mineraalin, ikätiedon, kommentit ja viitetiedot.
Suomen kallioperän isotooppitietokanta on syntynyt ajan mukana Geologian tutkimuskeskuksen isotooppigeologian laboratoriossa. Pääosa tietokannan iänmäärityksistä perustuu zirkoni-mineraalista tehtyihin U-Pb isotooppianalyyseihin, joita GTK:ssa on tehty vuodesta 1964 alkaen. Sulfidien Pb-Pb isotooppiaineistoa on kertynyt 1970-luvulta lähtien ja Sm-Nd analyysit GTK:ssa aloitettiin 1981. Suomen kallioperän isotooppitietokanta koostuu kolmesta osasta: 1) Iänmääritykset, pääasiassa U-Pb zirkonista, 2) Sm-Nd analyysit, ja 3) Pb isotooppianalyysit, pääasiassa lyijyhohteesta. Iänmääritysaineisto perustuu aiemmin julkaistuihin määrityksiin ja sisältää sijaintitiedon, kivilajityypin, määritysmenetelmän, analysoidun mineraalin, ikätiedon, kommentit ja viitetiedot. Ikätieto sisältää iän lisäksi virhearvion (2-sigma), analyysien lukumäärän ja luotettavuusindikaattorin: Ikä perustuu konkordanttiin (C) tai lähes konkordanttiin (NC) U-Pb analyysiin, tai ns. konkordian yläleikkaukseen (I), jolloin on usein mainittu myös ns. alaleikkausikä. Kommentit sisältävät lisätietoa, kuten esimerkiksi titaniitista ja monatsiitista määritetyn iän. Tietokanta sisältää seuraavia lyhenteitä: sl (=slightly), disc (=discordant), conc (=concordant), E-Nd (=initial epsilon Nd), heter (=heterogenous), excl (=excluded), frac (=fraction), conv (=conventional), 7/6 (=207Pb/ 206Pb age). Isotooppianalyysien analyyttiset menetelmät on kuvattu kannan sisältämissä viitetiedoissa ja GTK:n analyysit lisäksi ”Mineralogisten ja isotooppigeologisten tutkimuspalvelujen toiminta-käsikirjassa”.
NLS-FI INSPIRE View Service for Administrative Units
NLS-FI INSPIRE View Service for Administrative Units Theme is an INSPIRE compliant Web Map Service. It contains the following harmonized INSPIRE map layers: AdministrativeUnit, AdministrativeBoundary, Baseline, TerritorialSea, ExclusiveEconomicZone, MaritimeBoundary.InternalWaters, MaritimeBoundary.TerritorialSea ,MaritimeBoundary.ExclusiveEconomicZone. The service is based on the NLS-FI INSPIRE Administrative Units dataset. The dataset is administrated by the National Land Survey of Finland.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0)
Maatalousmaa koostuu seuraavista aloista: • pelto (AL) • pysyvä nurmi (PG) • pysyvä kasvi (PC) Peltoala on kasvien tuotantoa varten viljeltyä maata tai viljelyyn käytettävissä olevaa kesantomaata Kesanto on viljelykelpoista maatalousmaata, jota ei käytetä maataloustuotantoon. Kesanto voi olla joko peltoa tai pysyvää nurmea. Kesanto on säilytettävä avoimena, jotta se soveltuu laitumeksi tai viljelyyn ilman, että sitä pitäisi valmistella muutoin kuin tavanomaisilla maatalousmenetelmillä ja -koneilla. Huolehdi alan avoimena pysymisestä tarvittaessa esim. niittämällä tai laiduntamalla. Pysyvää nurmea on lohko, jota käytetään yli 5 vuotta samalla paikalla olleiden heinä- ja nurmikasvien kasvattamiseen joko itseuudistuvasti tai kylvämällä. Pysyvä nurmi voi olla maankäyttölajiltaan peltoa tai luonnonlaidunta ja -niittyä. Pysyvillä nurmilla saa kasvaa hajanaisesti puita enintään 50 kappaletta hehtaarilla. Puuksi katsotaan yli kahden metrin korkuiset puuvartiset kasvit, joilla on yksi runko tai tyvestä yhteen liittyneenä useampi runko. Puita ovat myös tuotantoeläinten ravinnoksi soveltumattomat puuvartiset kasvit, jotka ovat 0,5–2 metrin korkuisia. Alalla saa kasvaa tuotantoeläinten ravinnoksi soveltuvia lehtipensaita ja lehtipuiden taimia, jos niitä on alle 50 prosenttia tukikelpoisen kasvulohkon pinta-alasta. Heinä- ja nurmirehukasvien osuuden on oltava yli 50 prosenttia kasvulohkon tukikelpoisesta alasta myös sellaisilla pysyvän nurmen lohkolla, jolla on joko puita tai lehtipensaita taikka näitä molempia. Luonnonlaitumet ovat pysyvän nurmen aloja, joiden maankäyttölaji on luonnonlaidun ja – niitty. Pysyvällä kasvilla tarkoitetaan maankäyttölajiltaan peltoa olevaa lohkoa, jossa on viljelykiertoon kuulumattomia kasveja, joita kasvatetaan vähintään 5 vuoden ajan ja joista saadaan toistuvaa satoa. Näitä kasveja ovat esimerkiksi hedelmäpuut, marjapensaat ja koristekasvit. Lisätietoa: https://ruokavirasto.mobiezine.fi/zine/618/pdf
Syken Avoin tieto -palvelu: Väylänvarsien vieraslajit ja arvokkaat elinympäristöt
Väylänvarsien vieraslajit WMS-katselupalvelu
Karttapaikan Lataa paikkatietoaineistoja -osio
Paikkatiedon tiedostopalvelu (OGC API Processes)
INSPIRE - metadata for WMS-service Seabed substrate