Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Kelirikkorajoituksella tarkoitetaan Tievelhossa kelirikon vaivaamalle tiestölle asetettua painorajoitusta. Tällä estetään teiden liiallinen vaurioituminen raskaan liikenteen vaikutuksesta ja turvataan kulkukelpoisuus välttämättömille kuljetuksille. Yleisimmin käytetään 12 tonnin painorajoitusta, poikkeustapauksissa 4 tonnin rajoitusta. Painorajoitukset eivät koske elintärkeiksi katsottuja kuljetuksia. Elintärkeäksi katsottavia kuljetuksia ovat mm: - Hälytysajoneuvo - Tienpitoajoneuvo - Linja-auto ja kirjastoauto reittiliikenteessä - Työmatkaliikenne (työmatka raskaalla ajoneuvolla työkohteeseen ilman kuormaa) - Maidonkuljetus - Energiavoimaloiden päivittäisen toiminnan kannalta säännölliset ja välttämättömät turve-, energiapuukuljetukset ja vastaavat - Teuraseläinten kuljetus - Kevätkylvöihin liittyvien raskaiden maatalouskoneiden siirrot sekä siemenviljan ja lannoitteiden ym. kuljetus maatilan ja peltojen välillä - Eläinrehun ja kuiviketurpeen kuljetus (silloin, kun kulutus suhteessa varastotilojen kokoon ei anna mahdollisuutta kuljetusten ennakointiin) - Talousjätteiden keräily (kunnan järjestämä, lakiin perustuva ja sovitun aikataulun mukaan toimiva) - Tilakohtainen lietelannan ajo - Päivittäistavarakuljetus kauppaan - Myymäläauto Jokainen kelirikkopäätös tulee viedä ELY:jen asianhallintajärjestelmään, josta se siirtyy automaattisesti järjestelmien välisen integraation kautta Tievelhoon. Yhteen päätökseen voi lisätä vain yhden tieosavälin, joka on yhden tienumeron sisällä. Kohdeluokka on versioituva. Kattavuus: Tiet.
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Porin alueen osoitteet Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto saatavissa ETRS-TM35FIN(EPSG:3067) ja WGS84(EPSG:4326) -koordinaatistojärjestelmissä. Katseltavissa Porin kaupungin karttapalvelussa, saatavissa WFS-palvelusta.
Ei tarkempia historiatietoja saatavilla.
Portaalit ovat ajoradan yläpuolelle ulottuvia pylväsrakenteita, joiden avulla kannatetaan opastustauluja, muita liikennemerkkejä, liikennevaloja ja valaisimia. Tievelhossa hallitaan portaalien rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuustietoja sekä niihin liittyviä kunto-, toimenpide- ja hallinnollisia tietoja. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista, investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet ja rampit.
Tievelhossa palvelualueet ovat tiealueella sijaitsevia alueita, joille pyritään järjestämään palveluja tienkäyttäjien tarpeiden mukaan. Palvelualueiksi tulkitaan kaikki levähdys- ja pysäköintialueet, ei ainoastaan korkeatasoisia levähdysalueita. Lisäksi kohdeluokkaan luetaan kuuluvaksi yksityiset palvelualueet sekä muut mahdolliset tienkäyttäjiä palvelevat alueet, kuten pyöräparkit sekä raskaan liikenteen tarkastusalueet. Pysäköimis- ja levähdysalueille pyritään järjestämään palveluja tienkäyttäjien tarpeiden mukaan. Pysäköimisalue on tarkoitettu vain lyhytaikaiseen pysähtymiseen ja levähtämiseen. Levähdysalue on tarkoitettu tienkäyttäjien lepoa ja ravitsemista sekä ajoneuvojen huoltoa varten. Vähimmäisvaatimukset täyttävä levähdysalue tarjoaa pysäköimisalueella olevien palvelujen lisäksi enemmän palveluja. Korkeatasoisella alueella (palvelualue) on monipuoliset virkistäytymismahdollisuudet sekä mm. järjestetty polttoainejakelu. Kohteisiin liittyy myös muita kohteita, kuten liikennemerkkejä ja tienvarsikalusteita. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. ELY:t vastaavat tiedon ajantasaisuudesta. Kohdeluokka on versioituva ja kattaa tiet.
Lyijyhaulikieltoalueet-aineisto kuvaa kosteikkoja ja niiden ympärille muodostettuja 100 m:n suojavyöhykkeitä, joilla lyijyhaulien käyttö ja kantaminen metsästyksessä on kielletty 15.2.2023 lähtien. Rajoituksen tavoitteena on vesilintujen suojeleminen. Aineisto on laadittu komission asetuksen (EU) 2021/57 noudattamisen tueksi. Komission asetus (EU) 2021/57 kieltää lyijyhaulien käytön ja kantamisen Ramsar-sopimuksen mukaisilla kosteikoilla ja niiden 100 m:n levyisillä suoja-alueilla. Kosteikkoalueiksi määritellään periaatteessa kaikki vesilintujen oleskelu-, muutto- tai pesimäpaikoiksi soveltuvat vesialueet ja vetiset alueet. Lyijyhaulikieltoalueiden määrittelystä vastaa Tukes yhdessä Syken kanssa. Aineiston on laatinut Syke. Aineistoa hyödynnetään viranomaisille, metsästäjille ja ampumaharrastajille suunnatussa lyijyhaulikieltoalueita kuvaavassa Suomi.fi-karttapalvelussa. Aineiston käytön ohjeistuksesta ja tulkinnoista vastaa Tukes. Lisätietoja: Komission asetus (EU) 2021/57 (lyijyhaulien käyttö kosteikkoalueilla ja niiden läheisyydessä) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32021R0057 Lead shot may not be used for hunting in wetlands or wetland buffer zones after 15 February 2023. The ban is based on the restriction on lead shot approved by the European Commission in January 2021, and it will apply across the EU. The purpose of the lead shot ban is to reduce the risk to human health and the environment caused by lead shot fired in wetlands. Lead is a heavy metal that is toxic to people and the environment.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke. Lähtöaineistona hyödynnetty Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan 3/2025 aineistoa.
Lähtöaineistona lyijyhaulikieltoalueille käytettiin kesäkuussa 2023 julkaistussa versiossa Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan kohdeluokkia vuodelta 2023. Aineisto päivitettiin syyskuussa 2025 hyödyntäen Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa vuodelta 2025 (3/2025). Tavoitteena on ollut, että kohteet ovat yksiselitteisesti tunnistettavissa myös suoraan maastokartoilta. Aineisto kuvaa erityisesti potentiaalisia vesilintujen oleskelu-, muutto- tai pesimäpaikkoja. Määritelmän mukaisesti Lyijyhaulikieltoalueet-aineistossa on muodostettu 100 m:n suojavyöhykkeet kaikille vesialueille (järvet, altaat, yli 5 m:n virtavesialueet, meren rantaviiva) sekä ”vetisille alueille” (maatuvat vesialueet, tulva-alueet, matalikot, avoimet vesijättöalueet, vesikivet/-kivikot, vaikeakulkuiset puuttomat suot). Lisäksi suojavyöhykkeet on muodostettu myös ns. rantaniityille/-ruohikoille, jotka rajautuvat em. järviin, altaisiin, yli 5 m leveisiin virtavesialueisiin tai meren rantaviivaan. 100 metrin levyinen suojavyöhyke alkaa kosteikkoalueen ulkorajasta sisältäen myös itse kosteikkoalueen.
Porin kaupungin WFS-palvelu on WFS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot: kantakartta, osoitteet ja asemakaava. Aineistoja hallinnoi Porin kaupunki. Palvelun käyttö on maksutonta eikä autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
MapAnt kartta on Maanmittauslaitoksen avoimiin aineistoihin (Maastotietokanta ja laserkeilausaineistot) perustuva maastoa suunnistuskarttamaisesti kuvaamaan pyrkivä kartta. Se on generoitu automaattisesti Karttapullautin -ohjelmistolla harrasteprojektina. Pääosa aineistosta on tehty 2016 syksyllä ja perustuu silloin Maanmittauslaitokselta saatavissa olleisiin aineistoihin. Se karttaa noin 80% Suomesta (keilaustilanne 2016). Kesäkeilauksiin perustuvilla alueilla kasvillisuuskuvaus on keskimääräistä vihreämpää. Kartta soveltuu suunnistamiseen, luonnossa liikkumiseen ja erilaisten reittiesitysten taustakartaksi. Aineisto julkaistaan Creative Commons lisenssillä https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/legalcode ja on käytettävissä suoraan mapant.fi palvelun WMTS ja WMS rajapinnoista, jotka ovat ilmaiset eivätkä vaadi autentikointia. Aineisto ja rajapinnat ovat käytettävissä "as-it-is" periaateella. Emme vastaa tietojen oikeellisuudesta, kattavuudesta tai rajapinnan savutettavuudesta millään tavalla.
Pääraiteen tasoristeykset -karttataso on Väyläviraston Tasoristeyspalvelua varten luotu aineisto, jossa esitetään Suomen rataverkon pääraiteilla sijaitsevat tasoristeykset. Aineistossa on yhdistelty neljän eri Ratkon rata-aineiston attribuuttietoja (Tasoristeykset, Merkki (tasoristeys), Kansi (tasoristeys) sekä Varoituslaitos (tasoristeys). WMS-rajapinnassa sekä karttapalvelussa aineisto on visualisoitu sen mukaan, onko tasoristeyksessä puomia ja millainen puomi siinä mahdollisesti on. Aineisto päivittyy kerran viikossa ja se kattaa koko Suomen rataverkon.
Aineistoon on yhdistelty eri Ratkon tasoristeysaineistoja sekä Kuvatietopalvelun tasoristeyskuvia.
Ilmatieteenlaitoksen TAPSI ja Tampereen IOT ilmanlämpötilasensorien sijainnit
KUVAUS: Karttataso sisältää Tampereen kaupungin IOT-alustan ja Ilmatieteenlaitoksen TAPSI-hankkeen lämpötilasensorien sijaintitiedot ja kohdetiedoissa tarkentavia tietoja. KATTAVUUS: TAPSI-lämpötilasensoreita on asennettu myös muihin kaupunkeihin. Tampereen IOT-alustan osalta Tampereen laajuinen (pääasiassa kantakaupunki). PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään, jos sensoreita asennetaan lisää tai poistetaan vanhoja. YLLÄPITOSOVELLUS: Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Tietokannassa ETRS-GK24 (EPSG:3878). Tampereen Oskari-karttapalvelussa ETRS-TM35FIN (EPSG:3067) GEOMETRIA: piste SAATAVUUS: TAPSI-mittareiden mittaustietoja voi tiedustella Ilmatieteenlaitokselta, lisätietoja: https://www.ilmatieteenlaitos.fi/tapsi. Tampereen IOT-alustan mittaustietoja on ladattavissa https://marketplace.iot.tampere.fi/ -sivuston kautta. JULKISUUS: Selvitä lämpötilamittausten lisensointitiedot sivustojen https://www.ilmatieteenlaitos.fi/tapsi ja https://marketplace.iot.tampere.fi/ kautta. Mittareiden sijaintitiedot ovat julkisesti katseltavissa Tampereen Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Julkinen aineisto. Osa saraketiedoista rajattu vain Tampereen kaupungin ja/tai Ilmatieteenlaitoksen sisäiseen käyttöön. KENTÄT: nimi: Sensorille annettu nimi. Nimeämiskäytäntö vaihtelee. katu tai paikka: Sensorin osoite tai muu paikkatieto alue: kaupunginosa, tms. Tampereen kaupungin IOT-alustan ja TAPSI-ilmanlämpötilasensoreiden alueiden nimet eroavat toisistaan. Sensorin asennus pvm: Päivämäärä, jolloin sensorilta on olemassa jotakin mittaustietoa. Tampereen IOT-sensoreiden tapauksessa saatavilla voi olla lämpötilatietojen lisäksi tai sijaan muita mittaushavaintoja. TAPSI-lämpötilasensoreiden osalta kyseessä on lämpötilahavainnot. Mittauksia on tyypillisesti useita tunnissa läpi jokaiselta vuorokauden tunnilta. Mittaustietoja ei ole välttämättä saatavissa kaikilta vuorokausilta. luokka: arvo TAMPERE tai TAPSI lisatieto_linkki: joko https://marketplace.iot.tampere.fi/ tai https://www.ilmatieteenlaitos.fi/tapsi kuva1, kuva2: sensorin sijaintia havainnollistavat kuvat. Ei saatavilla Tampereen oskari -karttapalvelussa TAPSI-lämpötilamittareista julkisesti. kuva1_kuvaus_pvm, kuva2_kuvaus_pvm: Mahdollisen kuvan kuvauspäivämäärä. nimi_iot_tampere_fi: Tampereen IOT-alustan tapauksessa elokuussa 2024 Tampereen IOT-alustalla käytössä ollut sensorin nimi. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki ja Ilmatieteenlaitos (Tampereen kaupungilla Paikkatietoyksikkö)
Ilmaston maantieteelliset ominaispiirteet
tarkista saatavuus ja lisensointi sivustojen https://www.ilmatieteenlaitos.fi/tapsi ja https://marketplace.iot.tampere.fi/ kautta
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Lyijyhaulikieltoalueet, WMS -katselupalvelu
Syken Avoin tieto -palvelu: Lyijyhaulikieltoalueet
Syken asuinaluerajaus kuvaa taajamien asuttuja alueita ja on jaettu kolmeen luokkaan talotyypin ja rakentamisen tehokkuuden mukaan: kerrostaloalueisiin, pientaloalueisiin sekä harvaan pientaloasutukseen. Asuinalueella tarkoitetaan fyysistä ja toiminnallista kokonaisuutta, joka sisältää asuinkorttelien lisäksi kävelyetäisyydellä olevia julkisia ja kaupallisia palveluja, kuten päivittäistavarakauppoja, päiväkoteja, kouluja, puistoja ja virkistysalueita. Pien- ja kerrostaloalueet ovat varsinaisia taajamien asuinalueita, kun taas harva pientaloasutus ei muodosta selkeitä kokonaisuuksia omine lähipalveluineen vaan on rakenteeltaan hajanaista. Asuinaluerajaus on tehty yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmään (YKR) tuotettujen Tilastokeskuksen 250 m x 250 m tilastoruutujen pohjalta. Taajamarajauksena on käytetty Sykessä tehtyä taajamarajausta. Asuinalueisiin sisältyvät kaikki taajaman sisällä sijaitsevat ruudut, joissa asuminen on pääasiallista toimintaa. Asuinaluerajauksessa huomioidaan rakennusten määrä, kerrosala, talotyyppi ja aluetehokkuus. Rajauksen ulkopuolelle jäävät ruudut, joissa esim. teollisuus-, toimisto- tai liikerakennusten kerrosalan osuus on suuri, vaikka niissä olisi myös asuinrakennuksia. Kerros- ja pientaloalueet on jaettu sen mukaan, miten kerrosala jakautuu talotyypeittäin. Harvaa pientaloasutusta ovat ruudut, joissa aluetehokkuus on alle 0,02. Asuinaluerajaus on valtakunnallinen tilastollinen aluerajaus. Se ei rajaa yksittäisiä kaupunginosia tai asuinalueita vaan alueet ovat vyöhykemäisiä. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Avoin tieto -palvelussa asuinalueista on saatavilla vuodesta 1990 lähtien joka viides vuosi sekä uusin vuosi ja ominaisuustietona pelkkä maapinta-ala. Ympäristöhallinnon sisäisessä käytössä on aineistot viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien sekä vuosittaiset aineistot vuodesta 2011 lähtien sekä väestön ja asuinhuoneistojen lukumääriä koskevat ominaisuustiedot. Käyttötarkoitus: Maankäyttö- ja rakennuslain mukainen rakennetun ympäristön seuranta. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Asuinalueet.pdf YKR Residential areas is a spatial dataset for delineating Finnish residential areas. The delineation method is based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR) produced by the Finnish Environment Institute. The analyses are made in a 250 x 250 meter statistical grid. The process delimits residential areas and classifies them into high-rise, low-rise and sparse detached house areas. The delineation of residential areas is based on the delineation of densely populated areas, localities, also produced by the Finnish Environment Institute. Residential areas are physical and functional entities, which in addition to residential block areas, include public and private services such as grocery stores and day cares situated within a walking distance of the residential blocks. The high-rise and low-rise areas form distinct residential districts inside localities, while sparse detached house areas are fragmented (sprawled) and do not form clear systems with their nearby services. The delineation of the residential area dataset takes into account the following factors: the number of buildings, the gross floor area, the housing type and area density. All statistical grid-cells where the gross floor area of industrial, office or commercial buildings is dominant are excluded even if they include some residential floor area or buildings. The cells are divided into high-rise areas and low-rise areas according to the distribution of different housing types. The sparse detached house area has an areal density below 0.02. The Finnish title of this dataset is “Asuinalueet”. The dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0) Syke’s open information service delivers the most current version of the dataset as well as the historical data at five year intervals from 1990 onwards including only the land area information. Current version is updated on a yearly basis. For the internal use in environmental administration the data is available at five year intervals from 1990 onwards and on a yearly basis from 2011 onwards and includes all the attribute information. Purpose of use: Monitoring the urban and spatial structure in accordance to the Land Use and Building Act.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Kerrostaloalueet, pientaloalueet ja harvan pientaloasutuksen alueet on rajattu Tilastokeskukselta hankittujen 250 m x 250 m tilastoruutujen pohjalta. Rajaamisessa on käytetty myös Sykessä tehtyä YKR:n taajamarajausta. Prosessointihistoria: Tekoprosessi: 1. Valitaan YKR-taajamien sisäiset ruudut, joissa on vähintään yksi asuinrakennus. 2. Poistetaan ruudut, joissa vesiosuus on 100 % 3. Lasketaan aluetehokkuus (e) ruuduittain: kaikkien rakennusten kerrosala yht. / maapinta-ala. Kaikkiin rakennuksiin lasketaan vain rakennukset, jotka Tilastokeskuksen määritelmän mukaan kuuluvat rakennuskantaan eli mukana ei ole talousrakennuksia, lomarakennuksia, saunoja jne. 4. Valitaan alhaisen tehokkuuden taajama-asutusruudut (=harva pientaloasutus): vähintään 1 asuinrakennus ja e < 0.02. 5. Valitaan kerrostaloalueet: Asuinrakennusten kerrosala vähintään 40 % koko kerrosalasta ja vähintään 400 k-m2 ja e >= 0.02 TAI asuinrakennusten kerrosala väh. 20 % ja väh. 1000 k-m2 ja e >= 0.02. Kerrostalojen kerrosala >= 60 % asuinrakennusten kerrosalasta. 6. Valitaan pientaloalueet: Asuinrakennusten kerrosala vähintään 40 % koko kerrosalasta ja e >= 0.02 TAI asuinrakennusten kerrosala väh. 20 % ja väh. 1000 k-m2 ja e >= 0.02. Pientalojen kerrosala > 40 % asuinrakennusten kerrosalasta. 7. Poistetaan ruudut, jotka eivät täytä edellä mainittuja kriteereitä. Poistetaan myös ne ruudut, joissa on asuinrakennuksia ja aluetehokkuus on => 0,02, mutta asuinrakennusten kerrosalatieto puuttuu. 8. Muodostetaan jokaisesta asuinaluetyypistä erikseen polygonit siten, että vierekkäiset ja kulmista toisiinsa osuvat ruudut muodostavat yhtenäisen alueen. The high-rise areas, low-rise areas and sparse detached house areas have been delineated based on a 250 x 250-meter statistical grid provided by Statistics Finland. The delineation applies the delineation of Localities also produced by the Finnish Environment Institute (Syke). Processing history: Process description 1. All cells having at least one residential building are selected from the YKR-localities (densely populated areas) dataset 2. Cells having water area of 100% are excluded 3. Area density (e) is calculated per cell: the gross floor area is divided by the land area. Floor area includes only buildings that are classified to be included in building stock. This excludes e.g. agricultural buildings, saunas or vacation homes. 4. Selection of sparse detached house areas: cells that have at least 1 residential building and area density (e) < 0.02. 5. Selection of high-rise areas: Floor area of residential buildings is at least 40% of gross floor area and floor area is at least 400 k-m² as well as e > 0.02. OR The floor area of residential buildings is at least 20 % of gross floor area and floor area is at least 1000 k-m² and e >= 0.02. Floor area of apartment blocks >= 60 % of the gross floor area of housing buildings. 6. Selection of low-rise areas: Floor area of residential buildings is at least 40 % of gross floor area and e > 0.02 OR the floor area of residential buildings is at least 20% of gross floor area and 1000 k-m² and e > = 0.02. Small house floor area > 40% of the gross floor area of housing buildings. 7. Cells that do not fit to the above-mentioned requirements are excluded. Also, cells having residential buildings and area density => 0.02, but missing the information of residential gross floor area, are excluded from the dataset. 8. Polygons for all different residential area types are formed so that adjacent cells and cells sharing corners form continuous surfaces.