Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Vuosina 2016-2019 hyväksytyt asemakaavat on aluegeometrioita sisältävä paikkatietoaineisto, joka sisältää sellaisten asemakaavojen rajaukset, joissa on osoitettu asuinkerrosalaa. HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista keväällä 2017, 2018, 2019 ja 2020 osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto kattaa koko MAL-sopimuskauden 2016-2019. Id= Kohteen yksilöivä tunnus Sijaintiku = Sijaintikunnan nimi Kaavatunnu = Kaavatunnus Kaavanimi = Kaavan nimi Hyvaksymis = Hyväksymisvuosi hyväksymispäivämärän mukaan Nettokerro = Kerrostaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä Nettokerr0= Rivi- ja ketjutaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä Nettokerr1= Erillispientaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä Nettokerr2 = Uusi asuinkerrosala yhteensä Bruttokerr = Asuinkerrosala yhteensä Valitustie = onko kaavasta valitettu kyllä / ei Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY –lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto
Kerätty 2017-2020 Helsingin seudun kunnista. Aineistoa ei päivitetä.
Merenpohjan luotauslinjat -aineistoon on koottu tiedot merialueiden luotauksista 1960-luvulta lähtien. Aineisto sisältää paikkatiedot ja kuhunkin luotauslinjaan liittyvää metatietoa perustuen Geologian tutkimuskeskuksen tuottamaan merenpohjan geologiseen aineistoon.
Yleisimpiä merigeologisia tutkimusmenetelmiä ovat sedimenttikaikuluotaus, monikeilakaikuluotaus, viistokaikuluotaus ja seisminen reflektioluotaus, joilla kullakin on oma erityinen käyttötarkoituksensa. Luotausaineiston tulkinta tapahtui aluksi luotauslaitteistojen piirturitulosteilta, joiden pohjalta geologiset rajapinnat tulkittiin ja digitoitiin tiedostoiksi. Digitaalinen tiedonkeruujärjestelmä otettiin käyttöön 1995. Luotausdatan jälkikäsittely ja tulkinta on toteutettu 2000-luvulta alkaen Meridatan MDPS-jälkikäsittelyohjelmiston avulla. MDPS on datan prosessointi- ja tulkintaohjelmisto, jolla voidaan tulkita useista eri laitteista saatua dataa ja tarkastella eri taajuuksilla mitattuja arvoja samanaikaisesti. Luotauslaitteista saatava aineisto on sidottu paikkatietoon ja tallennettu samanaikaisesti Meridatan MDCS-tiedonkeruuohjelmistolla, joka integroi mittalaitteistosta yhtenäisen kokonaisuuden. Tämä helpottaa aineistojen vertailua ja tulkintaa. Tulkinnan apuna on käytetty näytteenotolla varmistettuja tietoja merenpohjan maalajeista.
Päijät-Hämeen maakuntakaava 2014 on kokonaismaakuntakaava. Maakuntakaava on yleispiirteinen suunnitelma maakunnan alueiden käytöstä. Siinä on esitetty maakunnan yhdyskuntarakenteen ja alueidenkäytön periaatteet sekä kehittämisen kannalta tarpeelliset alueet.
Maakuntakaavan tausta-aineistoina ovat olleet lukuisat selvitykset sekä yhteistyö eri tahojen kanssa. Paikkatietoaineistoista lähtöaineistoina käytetty mm. Museoviraston muinaisjäännösrekisteriä, SYKE:n suojeluaineistoa jne.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Osa-alueiden pohjakartat - valtuustokausi 2021-2025
Pohjakartat osa-alueille: Lielahti-Hiedanranta, Tesoma, Keskusta ja Alasjärven itäpuoli POHJAKARTTOJEN AINEISTOJA Vesistö, liikenneverkkoa, nimistöä (vesistöt, kaupunginosat, teiden nimiä), rakennuksia, alueita (mm. korttelialueet)
Aineisto sisältää harvinaisten ja uhanalaisten lajien sensitiivistä esiintymistietoa, jonka käsittelyssä ja esittämisessä tulee huolehtia, ettei näiden lajien suojelu vaarannu. Aineistosta on myös julkinen versio, josta on poistettu sensitiivisten lajien havainnot. Sensitiiviset lajit on määritelty Suomen Lajitietokeskuksen tekemien linjausten mukaisesti: https://laji.fi/about/709 Aineisto sisältää maastossa tehtyjä uhanalaisten tai muuten merkittävien eliölajien havaintoja. Karttakohteet on merkitty alueina tai pistehavaintoina havaitsijan harkinnan mukaan. Tietoja saadaan kaupungin omista selvityksistä, kansalaisjärjestöiltä, harrastajilta ym. ELY-keskuksen havainnot on merkitty vuoteen 2019 asti, viimeisimmät on saatavilla Laji.fi -palvelun kautta. Tämä aineisto ei sisällä havaintoja lahokaviosammalen esiintymisestä, vaan ne esitetään erillisessä aineistossa nimeltä Lahokaviosammalhavainnot. KATTAVUUS Kattaa kunnan alueen niiltä alueilta ja niiden lajien osalta, mistä havaintoja on saatu. Ei siis ole järjestelmällinen kartoitus minkään lajin osalta. PÄIVITYS Päivitetään aina kun uusia havaintoja tulee tietoon. Jos jo merkitystä havainnosta saadaan päivitetty tieto, se merkitään vanhan pisteen tietoihin ja siirretään vanhempi tieto huomautus -kenttään (ei siis lisätä kokonaan uutta havaintopistettä). Kaikki selvityksistä saatavat huomionarvoiset ja tarkat lajihavainnot pyritään merkitsemään Arvokkaat lajihavainnot -aineistoon, vaikka ne merkittäisiin johonkin toiseenkin aineistoon. Esim. pesintähavainnot: Jos lajihavainto on tehty pesältä, merkitään havainto sekä Arvokkaat lajihavainnot-aineistoon, että Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. Jos pesä on tyhjä, se merkitään vain Luonnonkolot, pöntöt ja risupesät-aineistoon. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA Erikseen piste- ja aluemuotoiset aineistot SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS Osittain salainen aineisto, sisältää salassa pidettäviä lajihavaintoja (Lajikoodistossa ONSALAINEN=T). Aineistosta olemassa myös julkinen versio, jossa salassa pidettävät lajitiedot sekä osa kentistä piilotettu. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät ID Havainnon tunnus, juokseva numerointi LAJIKOODI Yksilöllinen koodi jokaiselle lajille. Koodin avulla haetaan Eliölajikirjasto-aineistosta tietoja lajista. HAVAINTOPAIVAMAARA (havaintopv) Viimeisimmän havainnon päivämäärä mahdollisimman tarkkaan. Tähän merkitään aina viimeisin päivämäärä. Aiemmat päivämäärät siirretään kohtaan ”HUOMAUTUS” muotoon (xx.xx.xxxx). HAVAINNON_TEKIJA (hav_tekija) (ei julkinen) Havainnoitsijan nimi. ESIINTYMA P = pysyvä esiintymä. Laji esiintyy alueella jatkuvasti tai luontaisen muuttorytmin mukaan säännöllisesti S = satunnaishavainto. Havainto on tehty läpimuuttajasta tai harhautuneesta yksilöstä YKSILOMAARA (maara) Jos yksilömäärä ei ole tarkasti tiedossa, merkitään yksilömääräksi 0. Huomautus-kenttään voi merkitä lisätietoja yksilömäärästä. (Vanhoissa merkinnöissä saattaa olla eroja merkitsemistavassa.) HAVAINTOTAPA (hav_tapa) SN = suora näköhavainto SJ = suora jätöshavainto EJ = epäsuora jätöshavainto SP = suora pesähavainto EP = epäsuora pesähavainto SR = suora ruokailupaikka ER = epäsuora ruokailupaikka SK = suora kuulohavainto TODENNAKOISYYS (tod_nak) Esiintymän todennäköisyyttä arvioidaan sen mukaan, onko havaintoympäristö kyseiselle lajille sopiva elinympäristö. Pysyvän esiintymän todennäköisyys voi olla todennäköinen tai mahdollinen. 3 = todennäköinen havainto, 2 = mahdollinen 1 = epätodennäköinen 0 = mahdoton SIJAINTI Esiintymän sijainti on tarkka, kun havainnon koordinaatit ovat tiedossa tai jos kyseessä on selkeästi paikkaan sidottu kohde (kuten kasvit tai liito-oravan pesäkolo). Jos havainto ei ole kiinteästi sidottu paikkaan, havainnon sijainti määritetään todennäköiseksi. 2 = tarkka 1 = todennäköinen 0 = ei havaintoa VAIKUTUSALUE (vaik_alue) Lajihavainnon tarvitseman suojavyöhykkeen halkaisija, mikäli voidaan määrittää. TIETOLAHDE (ei julkinen) Selvityksen DONNA:n ID-nro. Kirjallisuusviite tai tiedon lähde (yhdistys, selvitys tai henkilö). HUOMAUTUS (ei julkinen) Lisätietoja, aiemmat havaintovuodet tms. MUUTOKSET (muutos) Jos kohteessa on tapahtunut muutoksia (esim. alue rakennettu tms.) kohdetta/tietoja ei poisteta vaan merkitään kohteen tietoihin että se on muuttunut, tuhoutunut, tms. MUUTOKSEN_VUOSILUKU (muutos_vl) Vuosiluku, jolloin edellisen kentän muutos on havaittu. Merkitään 0000, jos vuosi ei tiedossa. SEURAAVAT TIEDOT HAETAAN ELIÖLAJIKIRJASTO -AINEISTOSTA: SUOMI Lajin suomalainen nimi/nimet. TIETEELINEN_NIMI (tiet_nimi) Lajin tieteellinen nimi/nimet. ONSALAINEN (ei julkinen) T = true tai F = false. Määritetty Lajitietokeskuksen sensitiivisyyslinjausten mukaan. F-arvot saavat havainnot julkaistaan aineiston julkisessa versiossa. LAJITYYPPI Lajin eliöryhmä (ylätaso) Suomen lajitietokeskuksen Laji.fi -palvelun mukaisesti. UHANLAISUUS (uhanal) Lajin uhanalaisuus Suomessa Punaisen kirjan mukaisesti kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n luokittelua noudattaen: RE- Suomesta hävinneet CR – Äärimmäisen uhanalaiset EN – Erittäin uhanalaiset VU – Vaarantuneet NT – Silmälläpidettävät DD – Puutteellisesti tunnetut LC – Elinvoimaiset NA – Arviointiin soveltumattomat NE – Arvioimatta jätetyt UHANALAISUUS_VUOSI (uhanal_vuosi) Viimeisimmän uhanalaisuusarvioinnin vuosi, jolloin laji on ollut arvioinnissa mukana. STATUS Lajin hallinnollinen tai muuten erityinen asema: - Rauhoitettu -> Luonnonsuojelulain tai -asetuksen mukaan rauhoitettu eläin- tai kasvilaji. Rauhoitetun lajin tahallinen vahingoittaminen on kiellettyä -Erityisesti suojeltava -> Luonnonsuojelusetuksella voidaan säätää erityisesti suojeltavaksi lajiksi sellainen uhanalainen eliölaji, jonka häviämisuhka on ilmeinen. Erityisesti suojeltavan lajin säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. - EU:n luontodirektiivin II liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisen suojelutoimien alueita. - EU:n luontodirektiivin IV liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua. - EU:n lintudirektiivin I liitteen laji -> Yhteisön tärkeinä pitämät, Suomessa esiintyvät lajit, joiden elinympäristöjä on suojeltava erityistoimin. - Kiireellisesti suojeltava -> Lajisuojelun alueellisen suunnittelun priorisoimiseksi uhanalaisista lajeista on valittu pikaisimpia suojelutoimia vaativat lajit omalle listalle ns. kiireellisesti suojeltaviksi lajeiksi (SYKE 2020). - Alueellisesti uhanalainen laji -> Alueellinen uhanalaisuusarviointi 2020 on tehty valtakunnallisessa arvioinnissa elinvoimaisiksi (LC) ja silmälläpidettäviksi (NT) luokitelluille sammal-, putkilokasvi-, sieni-, jäkälä-, perhos- ja lintulajeille. - Suomen kansainvälinen vastuulaji -> Vastuulajien luettelon on laatinut ympäristöministeriön uhanalaisten lajien seurantatyöryhmä vuonna 2001 - Pirkanmaan vastuulaji -> Selvityksessä Pirkanmaan uhanalaiset lajit ja luontotyypit (SYKE 2021) mainitut lajit, joiden säilymisen kannalta pirkanmaalaiset esiintymät ovat erityisen merkittäviä. - Tampereelle tärkeä laji -> Muut Tampereelle tärkeät lajit, mm. kulttuuri-, historia- tms syistä. LINKKI Osoitteesta pääsee kyseisen lajin lajikortille Laji.fi -palveluun.
Sisältää salattavia tietoja uhanalaisista lajeista.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2006 ilmakuvaus on suoritettu 22.8.2006. Ilmakuvauksen suoritti Blomkartta Oy. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ortokuva kattaa Kuopion keskustasta osan. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Paimion ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Asemakaavaindeksi ja maankäyttöalueet ovat saatavilla avoimesta rajapinnasta.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(b) nojalla
Asemakaavayhdistelmä päivitetään aina kun uusi kaava tulee lainvoimaiseksi
Luonnonsuojelulain nojalla voidaan perustaa erityisiä maisemanhoitoalueita. Niiden avulla vaalitaan muun muassa luonnon- tai kulttuurimaisemaa sekä alueiden historiallisia ominaispiirteitä. Aineisto sisältää Ympäristöministeriön päätöksellä perustetut valtakunnalliset maisemanhoitoalueet, lisätietoja https://ym.fi/maisemanhoitoalueet . Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0) Under the Nature Conservation Act, special landscape management areas may be established. They are used to preserve the natural or cultural landscape and the historical features of the areas. The dataset includes national landscape management areas established by a decision of the Ministry of the Environment, more information https://ym.fi/en/landscape-management-areas . This Syke’s dataset can be used according to open data license (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Digitoitu kuvaruudulta. Sijainti \gis\data\luonto\Maisemanhoitoalueet.gdb
Opastusmerkit ja muut liikennemerkit ovat tieliikennelaissa määriteltyjä liikenteenohjauslaitteita. Liikennemerkkejä ovat vakiokokoiset liikennemerkit (vakiomerkit) ja opastusmerkit. Opastusmerkkejä ovat viitoituksessa käytettävät tienviitat, suunnistustaulut, tunnukset ja muut opasteet. Tievelhossa hallitaan valtion omistamien Liikennemerkkien rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuustietoja sekä Liikennemerkkeihin liittyviä kunto-, toimenpide- ja hallinnollisia tietoja. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista, investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet, rampit sekä kävelyn ja pyöräilynväylät. Liittyvät ohjeet: https://ava.vaylapilvi.fi/ava/Julkaisut/Vaylavirasto/vo_2020-20_liikennemerkkien_kaytto_web.pdf https://www.traficom.fi/fi/liikenne/liikennejarjestelma/liikenteenohjauslaitteiden-varit-rakenne-ja-mitoitus
Aineisto on rasterikarttataso, joka on tuotettu lineaarisella regressiomallilla. Karttataso kattaa Tampereen lisäksi jonkin verran lähikuntien alueita. Regressiomalli on kalibroitu Turun alueella, minkä jälkeen mallia on sovellettu Tampereen alueella. Regressiomalli on kalibroitu Turussa siten, että selitettävänä muuttujana on ollut TURCLIM-havaintoverkoston (https://sites.utu.fi/turclim/) mittaama ilman lämpötila. Selittävinä muuttujina ovat toimineet vesialueisiin, suhteelliseen korkeuteen ja kaupunkimaiseen maanpeitteeseen liittyvät muuttujat, joista osa on Avoindata.fi -alustalla omina aineistoinaan. Kunkin tilanteen mallintamisessa on käytetty ao. tilanteeseen sopivinta selittävän muuttujan vyöhykekokoa, joka on määritelty muuttujakohtaisesti korrelaatioanalyysin ja subjektiivisen, aihepiiriin liittyvän teoriataustaan pohjautuvan harkinnan perusteella. Turussa tehdyn mallin kalibroinnin jälkeen mallia on sovellettu Tampereen alueella, josta on ollut käytettävissä samat selittävät muuttujat kuin Turustakin. Mallin soveltamisessa Tampereen alueella on hyödynnetty lisäksi Ilmatieteen laitoksen havaintoasemien referenssilämpötiloja. Lämpötila-aineiston resoluutio on 100 m ja se kattaa maa-alueet.
Aineisto on tuotettu osana vuosina 2020-2023 käynnissä ollutta Suomen Akatemian Ilmastonmuutos ja terveys (CLIHE) -tutkimusohjelman rahoittamaa HERCULES -projektia/-konsortiota.
Ilmaston maantieteelliset ominaispiirteet
Syken Avoin tieto -palvelu: Maisemanhoitoalueet
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Varsinais-Suomen ELY-keskus on tehnyt selvityksen Lounais-Suomen viemäröintialueiden laajentamisesta. Selvityksessä on tiettyjen kriteerien ja laskentaperusteiden mukaan arvioitu, millä alueilla viemäröinti olisi kiinteistökohtaisiin järjestelmiin verrattuna kannattava vaihtoehto. Priorisoinnin avulla näistä alueista on nostettu tärkeimmät, joiden viemäröinti tulisi toteuttaa kiireellisimmin.
Laajennettu vuoden 2006 potentiaaliset viemäröintialueet aineistosta.
Virastokartta on asemakaavan pohjakartasta johdettu maastokartta, joka on laadittu 1:5 000 mittakaavaan ja sille määriteltyjä kuvausteknisiä ohjeita noudattaen. Karttaa pidetään jatkuvasti ajan tasalla, tietosisältönä on asemakaava-alueiden kiinteistöjaotus ja tonttien osoitenumerot. Lisäksi kartalla esitetään yleistetysti maankäyttöä. Aineisto on saatavissa WMS-palveluna.
Karttaa päivitetään jatkuvasti asemakaavan pohjakartan ajantasaistuksen, tonttijakojen laadinnan, kiinteistönmuodostuksen, rakentamisen ja osoitepäätösten yhteydessä.
Vuonna 2025 valmistuneessa ilmanlaatuselvityksessä hankittiin leviämismallilaskelmien avulla tietoa Tampereen ilmanlaadusta, sen alueellisesta vaihtelusta ja eri päästölähteiden vaikutuksesta ilmanlaatuun. Selvityksessä arvioitiin autoliikenteen, energiantuotannon, teollisuuden ja kiinteistökohtaisen lämmityksen ilmanlaatuvaikutuksia nykytilanteessa ja vuonna 2040. Ilmanlaatuvaikutuksia arvioitiin laskennallisesti leviämismallien avulla vuoden 2021 ja 2040 päästöjä ja vuosien 2021–2023 alueen ilmastollisia olosuhteita kuvaavassa tilanteessa. Mallinnuksessa käytettiin Ilmatieteen laitoksella kehitettyjä leviämis- ja laskentamalleja: piste- ja pintapäästölähteiden leviämismallia (UDM-FMI), liikennepäästöjen viivalähdemallia (CAR-FMI) ja katupölypäästöjen suspensiopäästömallia (FORE). Leviämismallilaskelmien avulla tarkasteltiin Tampereen typpidioksidin, typen oksidien, pienhiukkasten, hengitettävien hiukkasten, mustan hiilen ja bentso(a)pyreenin pitoisuuksia ja niiden alueellista jakautumista. Karttapalvelussa on esitetty typpidioksidin (NO2), pienhiukkasten (PM2,5), hengitettävien hiukkasten (PM10) ja mustan hiilen (BC) vuosikeskiarvot nykytilanteessa sekä ennustevuoden 2040 tilanteessa. Vuosikeskiarvopitoisuudet kuvaavat kolmen vuoden tarkastelujakson (vuodet 2021–2022) korkeinta vuosikeskiarvoa kussakin laskentapisteessä. Hetkelliset pitoisuudet voivat nousta vuosikeskiarvopitoisuuksia huomattavasti korkeammiksi. Raportti on luettavissa Tampereen kaupungin verkkosivuilla: https://www.tampere.fi/luonto-ja-ymparisto/ymparistonsuojelu/ilmanlaatu KATTAVUUS Tampereen kantakaupunki PÄIVITYS Kertaluonteinen selvitys, uusitaan n. 10 vuoden välein. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA Aluemainen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, JULKISUUS, TIETOSUOJA Avoin aineisto. VASTUUTAHO Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) Kentät vuosi_ka_pitoisuus Suureen vuosikeskiarvopitoisuus kyseisellä vyöhykkeellä EU_vuosiraja_arvo EU:n uusi raja-arvo, joka tulee saavuttaa 1.1.2030 mennessä WHO_vuosiohjearvo Maailman terveysjärjestön (WHO) antama ohjearvo
KUVAUS: Tampereen kirjastoautopysäkkien sijainti ja aikataulutiedot. KATTAVUUS: Aineisto on Tampereen laajuinen PÄIVITYS: Aineisto on päivittyvä ja päivitetään kun muutoksia tulee. YLLÄPITOSOVELLUS: Aineistoa ylläopidetään Oskari karttapalvelun sisältöeditorin avulla. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA: AIneiston geometria on pistemäinen SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Aineisto on julkinen KENTÄT: pysakin_nimi = Pysäkin nimi (on yleensä osoite) aikataulu = Minä viikonpäivänä ja kellonaikaan auto tulee ja lähtee pysäkiltä auto = Pysäkillä pysähtyvän auton nimi AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Kulttuuri- ja vapaa-aikapalvelut
ELY-keskusten ilmoitukset tienvarsimainosluvista. Jos maantien käyttäjille suunnatun mainoksen sijoituspaikka on asemakaavoitetun alueen ulkopuolella, tulee ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvasta mainoksesta (pysyvä tienvarsimainos) ennen mainoksen sijoittamista tehdä ELY-keskukselle ilmoitus ja saada salliva päätös. Salliva päätös mainoksen sijoittamisesta voidaan antaa, jos mainos ei vaaranna liikenneturvallisuutta, ei aiheuta haittaa tienpidolle ja että se sopeutuu mahdollisimman hyvin ympäristöön. Lisäksi mainoksen sijoituspaikan ja ulkoasun tulee täyttää tienvarsimainnasta ja -ilmoittelusta annetun määräyksen asettamat vaatimukset. ELY-keskusten keskitetty lupapalvelu myöntää mainoksiin liittyvät luvat. Tiedon päivitys tarve syntyy lupapäätöksien perusteella. Tieto ylläpidetään keskitetysti. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa kaikki valtion omistamat tieosuudet. Myös lautat ja rampit.
INSPIRE Download Service (WFS) for Management Restriction Or Regulation Zone
FTIA INSPIRE Download Service (WFS) for Management Restriction Or Regulation Zone is an INSPIRE compliant. It contains the following INSPIRE feature type: Management Restriction Or Regulation Zone. The service is based on the FTIA INSPIRE Management Restriction Or Regulation Zone Theme Dataset. The dataset is administrated by the Finnish Transport Infrastructure Agency.
Kauhavan keskustan yleiskaava osoittaa taajaman eri alueiden käyttötarkoituksen. Yleiskaavaa ylläpidetään vektorimuodossa. Aineistoa päivitetään mahdollisten kaavamuutosten mukaan.
käyttöehdot tuntemattomat Kaupungin sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
Kauhavan kaupungin, Kauhavan kaupunginosan yleiskaava
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt