Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Saaristoluokitus on tilastollinen ja paikkatietopohjainen alueluokitus, jossa Suomen alueet luokitellaan viiteen alueluokkaan. Saaristoluokituksen päätavoite on tunnistaa ja luokitella Suomen saaristoalueet ja saaristoa olosuhteiltaan muistuttavat manneralueet. Luokitus on toteutettu hallinnollisista rajoista riippumattomalla 250 metrin tilastoruutujaolla, joka mahdollistaa kuntia tarkemman alueiden luokittelun. Luokitus on muodostettu alueellisella yleistystasolla, jossa eri alueluokat erottuvat selkeinä kokonaisuuksina vähintään seudullisella tai maakunnallisella mittakaavatasolla. Luokituksen avulla saadaan tietoa erityyppisten saaristoalueiden ja saaristomaisten manneralueiden kehityksestä koko maan tasolla. Saaristoluokituksesta on olemassa vuoden 2021 tilannetta kuvaava versio. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Lisätietoja: https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kartta-ja-tietopalvelut/elinympariston-tietopalvelu-liiteri/ykr-aineistojakelu
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Luokitus on toteutettu paikkatietomenetelmin käyttäen lähtötietona tarkkoihin sijaintitietoihin perustuvia koko maan kattavia paikkatietoaineistoja. Luokituksen lähtöaineistoina on käytetty maastotietokannasta johdettua saariaineistoa, DIGIROAD-tieverkkoaineistoa CORINE-maankäyttöaineistoa sekä väestö- ja rakennustietoja. Näiden perusteella on laskettu saarten, mantereen ja vesistöjen määrää sekä saariston yhteyksiä että vesistöjen aiheuttamaa saavutettavuushaittaa kuvaavia muuttujia. Muuttujien ja erilaisten paikkatietomenetelmien avulla alueet on luokiteltu viiteen luokkaan. Muiden paikkatietoaineistojen sisältämä tieto voidaan sijainnin perusteella yhdistää saaristoluokitukseen. Samoin tieto voidaan liittää ominaisuustiedoksi muihin paikkatietoaineistoihin. Ensisijaisesti saaristoluokitus kuvaa alueiden välisiä eroja väihntään seudullisella tai maakunnallisella tasolla. Luokitus ei kuvaa niinkään yksittäisen paikan ominaisuuksia vaan luonnehtii aluekokonaisuuksia. Alueluokkien rajat on yleistetty siten, että luokitus toimii parhaiten laajempien alueiden tarkasteluissa pyrkien kuitenkin säilyttämään saariston ja mantereen luonnonmaantieteellinen ero mahdollisimman tarkasti luokituksen 250m resoluution puitteissa. Paikkatietoperusteisen saaristoluokituksen menetelmän ovat kehittäneet Suomen ympäristökeskus yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön kanssa perustuen osaltaan Ubigu Oy:n aiempaan menetelmä- ja aineistokehitykseen. Menetelmä ja luokkien kriteerit on kuvattu tarkemmin seuraavassa dokumentissa: https://www.syke.fi/sites/default/files/documents/Saaristoluokitus_menetelm%C3%A4kuvaus.pdf
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Pääkaupunkiseudun aurinkosähköpotentiaali
Pääkaupunkiseudun auringon säteilyenergia, aurinkopaneeleille sopivat sijainnit ja sähköntuottopotentiaali (MWh/vuosi) rakennuksittain. Aineisto koostuu kolmesta tasosta: 1) auringon säteilyenergia katoille, kWh/m2/vuosi (tiff), 2) aurinkopaneeleille sopiva ala katolla (shp) ja 3) pinta-ala (m2) sekä aurinkosähkön tuottopotentiaali (MWh/v) rakennuksittain (shp). Auringon säteilyenergia katoille on mallinnettu käyttäen kaupunkien pistepilviaineistoja, jotka ovat Espoon osalta peräisin vuodelta 2013, Vantaan osalta vuodelta 2012 ja Helsingin osalta vuosilta 2008-2013. Mallinnuksessa on otettu huomioon suora ja pilvistä heijastunut säteily, katon muoto ja suunta, varjostukset rakennuksista ja puista sekä auringon asema eri vuorokauden- ja vuodenaikoina. Aurinkopaneeleille soveltuva ala on määritetty valitsemalla ne katon osat, joille tulee säteilyä yli 847 kWh/m2/vuosi, yhtenäistä pinta-alaa on vähintään 5 m2 ja etäisys katon reunasta on yli 0,5 metriä. Sähkön vuosituoton potentiaalia laskettaessa on oletettu aurinkopaneelien hyötysuhteeksi 15 % ja niiden olevan asennettu katon suuntaisesti myös tasakatoilla. Rakennuksen aurinkopaneeleille soveltuva maksimipinta-ala on neliömetreinä kentässä p_ala_m2 ja sähkön vuosituotto (MWh/v) kentässä sahk_mwh_v. Seutuatlas-karttapalvelussa voit valita tason "Aurinkopaneeleille sopivat sijainnit"; joka näyttää, mihin osaan kattoa tulee vuositasolla riittävästi auringon säteilyä. Aurinkosähköpotentiaali kilowattitunteina vuodessa sekä aurinkopaneeleille sopiva ala neliömetreinä löytyvät kunkin rakennuksen tiedoista. Aineisto on valmistunut Decumanus-hankkeessa ja sen on tuottanut hankkeessa mukana ollut belgialainen paikkatietopalveluihin erikoistunut yritys Eurosense. Aineistoa ei päivitetä.
Museoviraston tuottama ja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen toimittama aineisto sisältää 44 Varsinais-Suomessa sijaitsevaa rakennussuojelukohteeksi määriteltyä rakennusta. Aineisto ei sisällä rakennussuojelualueita.
Museoviraston tuottama ja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen toimittama aineisto sisältää 44 Varsinais-Suomessa sijaitsevaa rakennussuojelukohteeksi määriteltyä rakennusta.
Taipalsaaren WFS-rajapintapalvelun kautta on saatavilla kunnan kaava-alueiden rajat. Aineistoja hallinnoi Taipalsaaren kunta. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Tampereen pysäköinti: pysäköintipaikat kiinteistöillä
Tampereen keskusta-alueen kiinteistöillä sijaitsevat pysäköintipaikat. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24FIN. Selite: id = juokseva järjestysnumero kiinteistotunnus = kiinteistötunnus kerrosala = kiinteistön kerrosala autopaikat = kiinteistöllä sijaitsevien autopaikkojen kokonaismäärä autopaikat_maanpaalliset = maanpäällisten pysäköintipaikkojen määrä autopaikat_muualla = muut kuin maanpinnalla oleva pysäköintipaikat tietolähde = lähde, josta tieto on kerätty (rakennuslupa, ilmakuva, haastattelu tai maastokäynti) autopaikat_rakennusluvassa = rakennusluvassa määriteltyjen autopaikkojen määrä
Satakunnan maakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet
Pyörätieltä tuleville polkupyöräilijöille ja mopoilijoille ajoradan tai raitiotien ylittämiseen tarkoitettu, tiemerkinnällä osoitettu tien osa. Tietoa syntyy suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnossapidossa. ELY:t vastaa tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet ja rampit. Tiemerkintöjen suunnitteluohje: https://ava.vaylapilvi.fi/ava/Julkaisut/Vaylavirasto/vo_2020-30_tiemerkintojen_suunnittelu_web.pdf
Aineistossa on mukana Taitorakennerekisterissä olevat sulut. Sulkukanava jakautuu alempana sijaitsevan vesistön puoleiseen alakanavaan, ylempänä sijaitsevan vesistön puoleiseen yläkanavaan ja niiden välissä olevaan sulkuun. Ominaisuustiedoissa on tietoa muun muassa sulun tilasta (käytössä/purettu), rakenneluokka sekä sijaintisuunta. Aineisto päivittyy viikoittain.
Aineisto pohjautuu taitorakenteiden perustietovarastoon eli Taitorakennerekisteriin. Se sisältää hallinnollisten ja rakenteellisten tietojen lisäksi mm. vaurio- ja kuntotietoa silloista, tunneleista, rautatierummuista, merimerkeistä, tie- ja yhteysaluslaitureista sekä kanavarakenteista.
Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa - kohteet
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Pirkanmaan arvokkaat harjualueet inventoinnin tarkistus -aineisto 2014
Arvokkaiden harjualueiden rajausten inventoinnin tarkistustyö on osa Pirkanmaalla vuosina 2012-2015 toteutettua pohjavesien suojelun ja kiviaineshuollon yhteensovittamishanketta (POSKI), joka on jatkoa osassa Pirkanmaata vuosina 1997-2000 toteutetulle POSKI-hankkeelle. Aineisto sisältää inventointityön yhteydessä läpikäytyjen arvokkaiden harjualueiden uudet rajaukset. Alueita on yh-teensä 131 (8 valtakunnallisesti arvokasta, 34 maakunnallisesti arvokasta ja 89 paikallisesti arvokasta). Harjumuodostumien kartoitus ja inventointi on Suomessa aloitettu valtakunnallisella tasolla 1970-luvulla, ja maa-aineslain tultua voimaan 1980-luvulla rajattiin valtakunnalliseen harjujensuojeluoh-jelmana liitettävät harjualueet. Tämän jälkeen harjualueiden inventointityötä on tehty paikallisella tasolla maakunnissa. Pirkanmaan arvokkaiden harjujen rajauksista on laadittu kolme erilaista selvitystä vuosina 1990-2008. Lisäksi Pirkanmaan 1. maakuntakaavassa on esitetty omat rajauksensa geologisesti arvokkaille harjumuodostumille (ge1-alueet). Jokaisen selvityksen yhteydessä harjualueet (tai osa niistä) on rajattu uudelleen ja tuloksena on syntynyt useita keskenään ristiriitaisia rajauksia. Ongelmia syntyy, kun eri tahot tekevät päätöksiä käyttäen eri aikoina tehtyjä rajauksia. Tämän päivitystyön tavoitteena onkin tarkastella eri aikoina tehtyjen rajausten aiheuttama ristiriitoja ja luoda kaikille alueille uudet, yhtenäisiin kriteereihin perustuvat rajaukset. Pirkanmaan liitto sai POSKI-hankkeeseen Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen myöntämänä rahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Hankkeen rahoitukseen osallis-tuivat lisäksi Pirkanmaan liitto, Geologian tutkimuskeskus, Kangasalan kunta, Lempäälän kunta, Nokian kaupunki, Pirkkalan kunta, Tampereen kaupunki ja Ylöjärven kaupunki. Ominaisuustietotaulukon sarakkeet: Nimi: harjualueen nimi Kunta: harjualueen sijaintikunta/kunnat Arvoluokka: 2= valtakunnallinen, 3=maakunnallinen, 4=paikallinen Arvol_teks: arvoluokan sanallinen kuvaus Ge1_alue: alue, joka on tarkoitus merkitä arvokkaana geologisena muodostumana Pirkanmaan maakuntakaavaan 2040 (kyllä/ei) Luokka: POSKI-hankkeen luokitus (kaikilla alueilla sama eli E=maa-ainesten ottamiseen soveltumaton) MAL_luokka: maa-aineslain käytännön soveltamisluokka 1-4 (ks. raportti) Kulutuskes: kulutus-kestävyys 1-4 (ks. raportti) Toimpid_lk: toimenpideluokka 1-4 (ks. raportti) Ala_ha: pinta-ala hehtaareina
Työssä käytettiin samaa arvoluokitusta (valtakunnallinen, maakunnallinen, paikallinen), kuin alkuperäisessä, vuonna 1990 julkaistussa Pirkanmaan harjuluonto –selvityksessä. Eniten ristiriitoja ja rajausmuutostarpeita esiintyi alueilla, joilla on harjoitettu maa-ainesten ottamista. Varsinaisten rajausmuutosten lisäksi tehtiin muutamia arvoluokitusmuutoksia, kolme aluetta poistettiin arvokkaiden alueiden joukosta kokonaan ja aineistoa täydennettiin neljällä uudella, aiemmin rajaamattomalla alueella.
Kohdeluokassa mallinnetaan koko verkon kattavasti nopeusrajoituksia. Kohdeluokka sisältää nopeusrajoitukset sekä talvi- ja pimeänajan nopeusrajoitukset. Tieto on pakollinen valtion maanteillä ja rampeilla. Kohdeluokka on ei versioituva kohdeluokka. Tietoja historioidaan huomioiden nopeusrajoitustyyppi. Kattaa kaikki valtion omistamat tieosuudet. Kohdeluokan tieto perustuu nopeusrajoituspäätöksiin sekä liikennemerkkeihin. Kohdeluokka kuvaa nopeusrajoitusta maastossa (liikennemerkkien mukaista nopeusrajoitusta).
Ortoilmakuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Polttoväli 100.50 mm, GSD 20 cm, kuvauskorkeus 3 300 m, sivupeitto 30%, pituuspeitto 60%, kanta 905 m, jonopituus 84 km, jonot 6 kpl ja kuvat 99 kpl. Ortoilmakuva-aineisto kattaa koko Riihimäen kaupungin alueen. Kuvattu 25.5.2012. Aineistoa päivitetään tarpeen mukaan
Väyläviraston ja ELY-keskusten aktiiviset (eli käynnissä olevat) sekä alustavat (tulevat) väylien toteutushankkeet, jotka ovat joko uusinvestointeja, peruskorjaus- tai perusparannus/rakenteen parantamishankkeita. (Osuudet linjamaisia ja kohteet pistemäisiä kohteita). Käynnissä oleviin väylähankkeisiin kuuluu seuraavat aineistot: - Kävely- ja pyöräilyväylät (päivittyy joka päivä) - Päällystystyöt (päivittyy joka päivä) - Ratahankkeet - Tiehankkeet - Vesiväylähankkeet Rata-, tie- ja vesiväylähankkeet päivittyvät avoimeen dataan kerran viikossa.
Aineisto pohjautuu Velho-tietojärjestelmän aineistoon
A railway node which represents the location of a railway station along the railway network.
Alkuperäinen geometriatieto on peräisin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan ratalinjasta. Noin vuonna 2005 Väylän edeltäjä Ratahallintokeskus muokkasi aineistosta nykyisen kaltaisen.
Major roads, railways and air transport network (Noise Directive)