Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Tampereen kaupungin suosittelemat koulumatkareitit kaupungin kouluihin vektorimuodossa. Suositellut reitit ja tienylitykset ovat mahdollisimman turvallisia kulkea jalan tai pyörällä. Risteämistä vilkkaan autoliikenteen kanssa on vältetty. Aineiston päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24FIN. Selite: id = juokseva järjestysnumero koulutalo = koulu, jota reitti koskee muutos_pvm = päivä jolloin reittisuositusta on edellisen kerran päivitetty
Finavian lentoasemien lentoesterajoituspinnat
Aineistossa on julkaistu Finavian lentoasemien EASA-ilmailumääräyksen mukaisten esterajoituspintojen alimmat korkeuskäyrät. Korkeudet ovat MSL-korkeuksia. Perustuu regulaatioon EASA-CS-ADR-DSN Issue 2. Aineisto on ohjeellinen, eikä vapauta ilmailulain mukaisesta velvollisuudesta hakea lentoestelupaa sekä siihen liittyvää, ilmailulaissa edellytettyä lentoestelausuntoa. Finavia ei vastaa aineistossa mahdollisesti esiintyvistä virheistä eikä sen käytöstä aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista. Aineistoa päivitetään tarvittaessa.
Finavian lentoasemien EASA-ilmailumääräyksen mukaisten esterajoituspintojen alimmat korkeuskäyrät on luotu lentoasemakohtaisesti laskettujen lentoesterajoituspintojen perusteella.
Vuonna 2024 voimaan tulleet asemakaavat on aluegeometrioita sisältävä paikkatietoaineisto, joka sisältää sellaisten asemakaavojen rajaukset, joissa on osoitettu asuinkerrosalaa. HSY on kerännyt aineiston Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) kunnista keväällä 2025 osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2024-2027 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2028. id = Kohteen yksilöivä tunnus kuntanimi = Sijaintikunnan nimi kaavatun = Kaavatunnus kaavanimi = Kaavan nimi vtulvuosi = Voimaantulovuosi kuulutuspäivän mukaan netkrostal = Kerrostaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netrivketj = Rivi- ja ketjutaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä neterillis = Erillispientaloille osoitettu uusi kerrosneliömetrimäärä netyhteens = Uusi asuinkerrosala yhteensä brutyhteen = Asuinkerrosala yhteensä Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY -lisenssi. © Helsingin seudun kunnat ja HSY
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Aiempien MAL-kausien aineistot löytyvät vuodesta 2012 lähtien.
Käyttö vaatii autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Yleistetty asukastiheys -aineisto on tuotettu laskemalla kullekin 250x250 m ruudulle asukasmäärän keskiarvo kaikkien yhden kilometrin säteellä sijaitsevien ruutujen asukasmääristä. Yleistetty asukasmäärä esitetään väestötiheytenä (asukasta hehtaarilla). Aineisto kattaa vuodet 1980, 1990, 2000 ja 2010. Aineiston otsikko: Yleistetty asukastiheys 1980. Aineiston tekninen nimi: vaesto_1km_1980 Aineiston otsikko: Yleistetty asukastiheys 1990. Aineiston tekninen nimi: vaesto_1km_1990 Aineiston otsikko: Yleistetty asukastiheys 2000. Aineiston tekninen nimi: vaesto_1km_2000 Aineiston otsikko: Yleistetty asukastiheys 2010. Aineiston tekninen nimi: vaesto_1km_2010 Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Yleistetty asukastiheys -aineisto on tuotettu laskemalla kullekin 250x250 m ruudulle asukasmäärän keskiarvo kaikkien yhden kilometrin säteellä sijaitsevien ruutujen asukasmääristä.
Laivaliikenteen aiheuttama rantaeroosio 2007
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio suurten laivojen aiheuttamasta rantaeroosiosta väylien varrelle jäävillä rannoilla. Sen tuottamiseen on käytetty ainoastaan olemassa olevia paikkatietoaineistoja, eikä kenttäverifiointia ole suoritettu. Saadut tulokset on luokiteltu järkeväksi katsotulla tavalla luokkiin 1 (eroosio vähäistä) - 5 (eroosio voimakasta). Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä. Alueellinen kattavuus: Turku - Tukholma syväväylän rannat välillä Turku - Lövskärs fjärden.
Jokaisesta rantaviivapisteestä on piirretty 1500 m etäisyydelle ulottuvia viivoja 4 asteen välein (yhteensä 90). Näiden viivojen leikkausetäisyys lähimmän laivaväylän kanssa on laskettu, ja tulos korjattu väliin jäävät esteet (saaret, niemet yms) ja matalat alueet (vähentävät aaltojen voimaa) huomioivaksi. Lopuksi näin saadut arvot on luokiteltu luokkiin 1-5, ja asetettu kaikille ei-eroosioherkille rannoille luokka-arvo 1.
Juna- ja metroasemille lasketut vaikutusalueet on määritelty kevyen liikenteen tieverkkoa pitkin. Kahden vaikutusalueen raja menee kohdassa, josta on yhtä pitkä etäisyys kahdelle eri asemalle. Lähtöaineistona on toiminut rakennusten osoitetiedot, joiden perusteella on laskettu etäisyydet lähimmille asemille. Vaikutusalue voidaan nähdä tarkoittavan keskuksen ympärillä sijaitsevaa aluetta, jossa tapahtuva toiminta, esimerkiksi palveluiden hakeminen tai joukkoliikenneverkkoon liittyminen, suuntautuu keskukseen. Mukana on kaikki Helsinginseudun ja Siuntion juna- sekä metroasemat, joita on yhteensä 79 kpl. Vaikutusalueet on muodostettu kevyen liikenteen reitistöä pitkin, huomioiden tieverkon ja ympäristön muodostamat esteet. Aineisto on Esrin shape muodossa, koordinaatisto on ETRS-GK25 (EPGS 3879) ja se ajoittuu vuodelle 2015. Asemanseudut-paikkatietoaineiston tuottaminen pohjautuu Elinvoimaiset Asemanseudut Helsingin seudulla ja Uudellamaalla – projektin (ELIAS) työpaketti 2:n lopputuotteeseen. ELIAS on HSY:n, Uudenmaan liiton sekä Ympäristöministeriön kanssa yhteistyössä toteutettava projekti, minkä tavoitteina on asemanseutuja koskevan tietopohjan parantaminen, asemanseutujen potentiaalin tehokkaampi hyödyntäminen sekä niiden toimivuuden ja houkuttelevuuden kehittäminen osana uudentyyppistä kaupunkikehitystä ja vähähiilistä yhteiskuntaa. ELIAS-projektin työpaketti 2 toteutettiin vuoden 2015 aikana. Aineisto löytyy osoitteesta: hsy.fi/avoindata sekä http://kartta.hsy.fi/ Lisätietoja antaa sepe@hsy.fi
Aineiston menetelmäkuvausta voi pyytää erikseen.
Sastamalan kaupungin suunnittelutarvealueet vuoden 2015 rakennusjärjestyksestä. Suunnittelutarvealuemääräys on voimassa 10 vuotta rakennusjärjestyksen voimaan tulosta.
Aineisto otettu Sastamalan kaupungin vuoden 2015 rakennusjärjestyksestä.
Turun seudun rakennemalli eli RM-2035 aineisto koostuu Turun ydinkaupunkiseudun maankäytön muutosalueita käsittelevästä selvityksestä sekä kuudesta (6) Turun seudun rakennemallin kehitysehdotuksesta 1A, 1B, 2A, 2B, 3A, 3B. Tarkempi selite ja lisätiedot rakennemallin laatimisesta löytyvät osoitteesta http://www.turku.fi/rakennemalli2035 Aineiston otsikko: Turun seudun RM35: Ydinkaupunkiseudun maankäytön muutosalueet. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_muutosalueet. Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 1A. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve1a Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 1B. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve1b Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 2A. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve2a Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 2B. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve2b Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 3A. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve3a Aineiston otsikko: Turun seudun RM35 vaihtoehto 3B. Aineiston tekninen nimi: turkurm35_ve3b
Tietoaineisto on tuotettu Turun rakennemalli 2035 -selvitystyön aikana.
Saaristoluokitus on tilastollinen ja paikkatietopohjainen alueluokitus, jossa Suomen alueet luokitellaan viiteen alueluokkaan. Saaristoluokituksen päätavoite on tunnistaa ja luokitella Suomen saaristoalueet ja saaristoa olosuhteiltaan muistuttavat manneralueet. Luokitus on toteutettu hallinnollisista rajoista riippumattomalla 250 metrin tilastoruutujaolla, joka mahdollistaa kuntia tarkemman alueiden luokittelun. Luokitus on muodostettu alueellisella yleistystasolla, jossa eri alueluokat erottuvat selkeinä kokonaisuuksina vähintään seudullisella tai maakunnallisella mittakaavatasolla. Luokituksen avulla saadaan tietoa erityyppisten saaristoalueiden ja saaristomaisten manneralueiden kehityksestä koko maan tasolla. Saaristoluokituksesta on olemassa vuoden 2021 tilannetta kuvaava versio. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Lisätietoja: https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kartta-ja-tietopalvelut/elinympariston-tietopalvelu-liiteri/ykr-aineistojakelu
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Luokitus on toteutettu paikkatietomenetelmin käyttäen lähtötietona tarkkoihin sijaintitietoihin perustuvia koko maan kattavia paikkatietoaineistoja. Luokituksen lähtöaineistoina on käytetty maastotietokannasta johdettua saariaineistoa, DIGIROAD-tieverkkoaineistoa CORINE-maankäyttöaineistoa sekä väestö- ja rakennustietoja. Näiden perusteella on laskettu saarten, mantereen ja vesistöjen määrää sekä saariston yhteyksiä että vesistöjen aiheuttamaa saavutettavuushaittaa kuvaavia muuttujia. Muuttujien ja erilaisten paikkatietomenetelmien avulla alueet on luokiteltu viiteen luokkaan. Muiden paikkatietoaineistojen sisältämä tieto voidaan sijainnin perusteella yhdistää saaristoluokitukseen. Samoin tieto voidaan liittää ominaisuustiedoksi muihin paikkatietoaineistoihin. Ensisijaisesti saaristoluokitus kuvaa alueiden välisiä eroja väihntään seudullisella tai maakunnallisella tasolla. Luokitus ei kuvaa niinkään yksittäisen paikan ominaisuuksia vaan luonnehtii aluekokonaisuuksia. Alueluokkien rajat on yleistetty siten, että luokitus toimii parhaiten laajempien alueiden tarkasteluissa pyrkien kuitenkin säilyttämään saariston ja mantereen luonnonmaantieteellinen ero mahdollisimman tarkasti luokituksen 250m resoluution puitteissa. Paikkatietoperusteisen saaristoluokituksen menetelmän ovat kehittäneet Suomen ympäristökeskus yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön kanssa perustuen osaltaan Ubigu Oy:n aiempaan menetelmä- ja aineistokehitykseen. Menetelmä ja luokkien kriteerit on kuvattu tarkemmin seuraavassa dokumentissa: https://www.syke.fi/sites/default/files/documents/Saaristoluokitus_menetelm%C3%A4kuvaus.pdf
Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
Turun yliopisto, Maantieteen ja geologian laitos
ARA-enimmäistonttihintakartta 2023 sisältää ARAn 21.12.2022 päätöksen mukaiset valtion tukemassa asuntotuotannossa (pitkä korkotuki) sovellettavat tonttien enimmäishinnat pääkaupunkiseudulla vuonna 2023. Enimmäishinnat esitetään tonttihintakartalla kuntien hallinnollisten aluejakojen avulla (Helsingin osa-alueet, Espoon pienalueet, Vantaan kaupunginosat, Kauniainen kokonaisena kuntana). Kartan hintoihin liittyvät soveltamisohjeet (ks. tonttihintasuositus verkkosivuilta) voivat korottaa enimmäishintaa. Esimerkiksi, jos tontti sijaitsee nykyisessä tai tulevassa keskuksessa hyvällä paikalla, esimerkiksi hyvien julkisten tai kaupallisten palvelujen tai esimerkiksi rautatie- tai metroaseman läheisyydessä (maksimietäisyys 1 000 m), voidaan tontin enimmäishintaa korottaa enintään 15 prosenttia. Mustalla esitetyn rajaviivan eteläpuolisella alueella sekä Tikkurilan ja Myyrmäen kaupunginosissa hinnat sovitaan ARAn kanssa tapauskohtaisesti hintamallia hyödyntäen (ks. tonttihintasuositus verkkosivuilta, soveltamisohjeiden kohta 9). Aineisto päivitetään vuosittain ARAn enimmäistonttihintoja koskevan päätöksen mukaisesti.
Aineisto päivitetään vuosittain ARAn enimmäistonttihintoja koskevan päätöksen mukaisesti.
Tampereen kiinteistörajat kuvaa voimassa olevan kiinteistöjaotuksen. Rajaus sisältää kiinteistönrajat, -rajamerkit ja -tunnukset ladattavana DWG -tiedostona. Vektoriaineisto on ETRS-GK24(EPSG:3878) koordinaatistojärjestelmissä. Aineistoa ylläpitää Kiinteistönmuodostus (Kaupunkiympäristön palvelualue) Stellamapissa - DWG-aineisto päivittyy tämän pohjalta kerran viikossa.