Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
KUVAUS: Tampereella sijaitsevat asumisoikeuskohteet KATTAVUUS: Tampere PÄIVITYS: Tietoja päivitetään sitä mukaan kun uusia ja päivitettyjä tietoja syntyy asumisoikeusyhtiöiltä. Käytännössä päivitysväli on ollut keskimäärin muutaman kuukauden välein. YLLÄPITOSOVELLUS: Aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan, ja sitä päivitetään käsin QGIS- tai Mapinfo-ohjelmalla. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: Pistemäinen SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla Oskari-karttapalvelussa. JULKISUUS JA TIETOSUOJA: Julkinen aineisto, ei tietosuojakysymyksiä KENTÄT: • KATUOSOITE Kadun nimi • NUMERO Katunumero • KOHDE Asuntokohteen nimi • YHTIÖ Aso-yhtiön nimi • VALM_V Kohteen valmistumisvuosi • ASUNTOJA Asuntojen lukumäärä • AS_MUOTO Kohteen talotyyppi tai -tyypit (osassa kohteita lyhennettynä): kerrostalo / pienkerrostalo / luhtitalo / rivitalo / pientalo • MUUT_OSOITTEET Kohteen mahdolliset muut osoitteet • ID pisteen yksilöivä tunniste AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Paikkatietoyksikkö / Kiinteistöt, tilat ja asuntopolitiikka
Lyijyhaulikieltoalueet-aineisto kuvaa kosteikkoja ja niiden ympärille muodostettuja 100 m:n suojavyöhykkeitä, joilla lyijyhaulien käyttö ja kantaminen metsästyksessä on kielletty 15.2.2023 lähtien. Rajoituksen tavoitteena on vesilintujen suojeleminen. Aineisto on laadittu komission asetuksen (EU) 2021/57 noudattamisen tueksi. Komission asetus (EU) 2021/57 kieltää lyijyhaulien käytön ja kantamisen Ramsar-sopimuksen mukaisilla kosteikoilla ja niiden 100 m:n levyisillä suoja-alueilla. Kosteikkoalueiksi määritellään periaatteessa kaikki vesilintujen oleskelu-, muutto- tai pesimäpaikoiksi soveltuvat vesialueet ja vetiset alueet. Lyijyhaulikieltoalueiden määrittelystä vastaa Tukes yhdessä Syken kanssa. Aineiston on laatinut Syke. Aineistoa hyödynnetään viranomaisille, metsästäjille ja ampumaharrastajille suunnatussa lyijyhaulikieltoalueita kuvaavassa Suomi.fi-karttapalvelussa. Aineiston käytön ohjeistuksesta ja tulkinnoista vastaa Tukes. Lisätietoja: Komission asetus (EU) 2021/57 (lyijyhaulien käyttö kosteikkoalueilla ja niiden läheisyydessä) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32021R0057 Lead shot may not be used for hunting in wetlands or wetland buffer zones after 15 February 2023. The ban is based on the restriction on lead shot approved by the European Commission in January 2021, and it will apply across the EU. The purpose of the lead shot ban is to reduce the risk to human health and the environment caused by lead shot fired in wetlands. Lead is a heavy metal that is toxic to people and the environment.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke. Lähtöaineistona hyödynnetty Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan 3/2025 aineistoa.
Lähtöaineistona lyijyhaulikieltoalueille käytettiin kesäkuussa 2023 julkaistussa versiossa Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan kohdeluokkia vuodelta 2023. Aineisto päivitettiin syyskuussa 2025 hyödyntäen Maanmittauslaitoksen Maastotietokantaa vuodelta 2025 (3/2025). Tavoitteena on ollut, että kohteet ovat yksiselitteisesti tunnistettavissa myös suoraan maastokartoilta. Aineisto kuvaa erityisesti potentiaalisia vesilintujen oleskelu-, muutto- tai pesimäpaikkoja. Määritelmän mukaisesti Lyijyhaulikieltoalueet-aineistossa on muodostettu 100 m:n suojavyöhykkeet kaikille vesialueille (järvet, altaat, yli 5 m:n virtavesialueet, meren rantaviiva) sekä ”vetisille alueille” (maatuvat vesialueet, tulva-alueet, matalikot, avoimet vesijättöalueet, vesikivet/-kivikot, vaikeakulkuiset puuttomat suot). Lisäksi suojavyöhykkeet on muodostettu myös ns. rantaniityille/-ruohikoille, jotka rajautuvat em. järviin, altaisiin, yli 5 m leveisiin virtavesialueisiin tai meren rantaviivaan. 100 metrin levyinen suojavyöhyke alkaa kosteikkoalueen ulkorajasta sisältäen myös itse kosteikkoalueen.
Yritystoiminnan biohajoavat jätteet 2015
Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätetiedot kuvaavat ympäristölupavelvollisten yritysten vuosittain tuottamien biohajoavien jätteiden määriä 1 km ruutuaineistona. Aineisto perustuu ympäristöhallinnon valvonta- ja kuormitustietojärjestelmään (VAHTI) kirjattuihin asiakaskohtaisiin jätetietoihin, joita on jatkokäsitelty Suomen ympäristökeskuksessa. Tiedot koskevat vuotta 2015. Jätemäärät (t/v) on ilmoitettu kansallisen jäteluokituksen mukaisiin kuusinumeroisiin EWC- jäteluokkiin. Luokitus perustuu valtioneuvoston asetukseen jätteistä (179/2012, liite 4). EWC-jäteluokkakoodi (EWC=European waste code) on muotoa xx.yy.zz, jossa neljä ensimmäistä numeroa kuvaavat jätteen alkuperätoimintaa ja sen alatoimialoja ja kaksi viimeistä numeroa jätteen laatua. Kansallisessa jäteluokituksessa on toimialaluokkia kaikkiaan 20. VAHTIssa on lisäksi lietteille käytössä kirjaintarkenne A-G, joka ilmaisee lietteen käsittelytavan. VAHTI-tietojärjestelmässä asiakaskohtaiset jätetiedot kirjataan kolmeen eri jätevirtaan: lähtevä ja tuleva jätevirta sekä varastotilanne. Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemäärätiedot perustuvat VAHTI-asiakkaiden lähtevään jätevirtaan kirjattuihin, biohajoavia jätejakeita koskeviin määrätietoihin (t/v). VAHTI-tietojärjestelmä ei mahdollista jätemäärien aukotonta tasetarkastelua, sillä se on pääasiallisesti kehitetty viranomaisten valvontatehtävää, ei tilastointia varten. Tämän vuoksi Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemääristä on poistettu jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevät jätemäärät. Osa jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevistä jätemääristä tulee jo kertaalleen kirjatuksi VAHTIssa muiden yritysten lähteviin jätteisiin, ja näin ollen ne olisivat osittain päällekkäistä tietoa. Käytännössä osa yritystoiminnan jätteistä kulkee jätteenkäsittelylaitosten, kuten kuljetus- ja keräystoimintaa harjoittavien yritysten kautta hyödyntämiseen ja osa suoraan varsinaisiin jätteen käsittely-/hyödyntämispaikkoihin. Biomassa-atlaksessa yritystoiminnan jätetiedot on VAHTIn EWC-jäteluokkakoodien perusteella jaoteltu viiteen pääluokkaan: 1) eläin- ja kasvijäte, 2) liete, 3) paperi- ja pahvijäte, 4) puujäte ja 5) sekajäte. Pääluokkien lisäksi määrätiedot jakautuvat vielä tarkemmin 62 alaluokkaan. Jäteluokitus on esitetty Biomassa-atlaksen verkkosivulla. Tiedot päivitetään Biomassa-atlakseen kerran vuodessa. Viimeisin päivitys koskee vuotta 2015. Jätemäärätiedoista ei käy ilmi yksittäisen jätteentuottajan nimi. Yritysten biohajoavien jätteiden ja laskennallisesti tuotettujen yhdyskuntien biohajoavien jätteiden määrätietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska osa tiedoista on päällekkäistä. Laskennallisiin biohajoaviin yhdyskuntajätteisiin sisältyy myös yritysten yhdyskuntajätteen kaltainen biohajoava jäte, jota esimerkiksi on toimistoista peräisin oleva paperi- ja pahvijäte ja henkilöstöruokaloista peräisin oleva biojäte.
Pohjois-Pohjanmaan maakunnan alueelle laadittu maakuntakaava on maankäyttö- ja rakennuslain mukainen juridinen kaava, jonka on laatinut Pohjois-Pohjanmaan liitto. Ympäristöministeriö on sen vahvistanut 27.2.2005, josta korkein hallinto-oikeus poisti turvetuotannon aluevarausmerkinnät 25.8.2006.
Nimeä-EiMuutoksia 4.0 Kansainvälinen (CC BY-ND 4.0)
Maakuntakaava perustuu maakunnan alueella tehtyihin erilaisiin valtakunnallisiin, maakunnallisiin, seudullisiin, kunnallisiin ja hankekohtaisiin selvityksiin ja -kaavoihin sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Pohjois-Pohjanmaan liiton omien aineistojen lisäksi maakuntakaavoituksessa on hyödynnetty Suomen ympäristökeskuksen, Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen, Tiehallinnon Oulun tiepiirin, Tilastokeskuksen, paliskuntien, Museoviraston, Merenkulkulaitoksen, Ilmailulaitoksen, Fingrid Oy:n, Metsähallituksen sekä alueen kuntien ja muiden toimijoiden aineistoja. MML:n peruskartat 1:20 000, hallintorajat 1:100 000 sekä kaavan pohjakarttana maastokartta 1:250 000 (tiestö, vesistö, pelto, nimistö).
Helsingin kaupungin rakennukset on aineisto, jossa ylläpidetään kaupungin alueella sijaitsevia rakennuksia karttakohteina 2D-muodossa. Aineistoon sisältyy myös joitakin rakennuksiin liittyviä ominaisuustietoja. Aineistoa ylläpidetään sähköisesti. Aineisto on tuotettu eri kartta- ja rekisteritietojen pohjalta sekä maastomittausten avulla. Myös kaukokartoitustietoja on hyödynnetty. Aineistoa päivitetään jatkuvasti. Aineisto on osittain saatavilla myös 3D-muodossa. Aineisto on saatavilla WMS- ja WFS-rajapintapalvelusta tasonimillä Rakennukset_alue (myös WMS) Rakennukset_alue_rekisteritiedot Rakennukset_piste_rekisteritiedot
Helsingin kantakarttaa on ylläpidetty vuodesta 1920 lähtien, aluksi mittakaavassa 1:2000, 1930-luvulta lähtien mittakaavassa 1:500. Rakennukset itsenäisenä aineistona on luotu vuonna 2015.
Iisalmen kaupungin osoiterekisteri/ vahvistetut osoitteet ylläpidetään Oracle tietokannassa ja julkaistaan Ylä-Savon karttapalvelussa. Osoitteelle määritetään sijainti ETRS-Gk27 koordinaatistossa. Aineistosta saa erilaisia raportteja ja listauksia.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Vakka-Suomen soranottoalueiden kunnostustarve 2004-2007
Aineisto on tuotettu Vanhojen soranottoalueiden kunnostusprojektissa 2004-2007. Aineisto kuvaa alueen soranottokohteiden kunnostustarvetta ja kiireellisyyttä. Aineistosta on myös linkit toteutettujen kunnostushankkeiden kunnostusraportteihin.
Aineisto on tuotettu Vanhojen soranottoalueiden kunnostusprojektissa 2004-2007.
Aineisto sisältää suunnittelutarvealueen, joka on Tuusulassa asemakaavoitetun alueen ulkopuolinen alue. Suunnittelutarvealue on maankäyttö- ja rakennuslain mukanaan tuoma käsite, jonka avulla määritellään yksityiskohtaista maankäytön suunnittelua vaativat alueet. Suunnittelutarvealueiden käyttöön liittyvien tarpeiden täyttömiseksi on syytä ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, kuten esimerkiksi teiden, vesijohdon tai viemärin rakentamiseen. Maankäyttö- ja rakennuslain 16 § 1 momentissa on määrätty suunnittelutarvealueista, jota koskevia säännöksiä sovelletaan myös 16 §:n 2 momentissa mainittuun rakentamiseen. MRL:n 72 §:ssä säädetään suunnittelutarpeesta ranta-alueella. Aineistoa päivitetään tarvittaessa. Aineisto on luotu leikkaamalla Tuusulan kuntarajan muodostamasta alueesta pois asemakaavoitettujen alueiden ulkorajojen mukaiset alueet.
Aineisto on luotu leikkaamalla Tuusulan kuntarajan muodostamasta alueesta pois asemakaavoitettujen alueiden ulkorajojen mukaiset alueet.
Hyvinkään WMS-katselurajapintapalvelun kautta on saatavilla mm. seuraavat karttatasot: - Opaskartta - Kantakartta - Ortoilmakuvia - Vanhoja karttoja - Aluejakoja (Asemakaavoitettualue, Kaupunginosat, Kuntaraja, Kantakartan saatavuusalue, Postinumeroalueet, Tilastoaluejaot, Äänestysalueet) - Kaavatietoja (Ajantasa-asemakaava, Kulttuuriympäristön hoitosuunnitelma 2000 ja 2013, Rakennuskieltoalueet, Rakentamistapaohjeet, Suunnittelutarvealueet, Yleiskaavat) - Johtotietoja (Vesihuollon toiminta-alueet, Vesiosuuskuntien toiminta-alueet) - Palvelu ja matkailukohteet - Perusrekisteritietoja (Kiinteistö- ja rakennustietoja) - Vapaat myytävät tontit - Ympäristötietoja (Luonto, Linnusto, Maakunnallisesti merkittävät lintualueet 2010, Suojelu, Maaperä, Melualueet, Pohjavedet, Ympäristömääräykset) Palvelu perustuu Hyvinkään kaupungin tuottamiin aineistoihin sekä osin muiden toimijoiden aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Hyvinkään kaupunki, Paikkatieto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Turun WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla mm. seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi):Turun seudun opaskartta (Opaskartta), Turun seudun pyörätiet (Pyorätiet), Turun seudun ilmakuva (Ilmakuva), Turun ajantasakaava (Turun asemakaava), Maastokartta (Turun maastokartta), Viheralueet (Turun viheralueet), Katualueet (Turun katualueet), Bussireitit (Turun bussireitit ja pysäkit), Kaupunginosat (Turun kaupunginosat), Yleiskaava (Turun yleiskaava). Palvelu perustuu Turun Kaupungin aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Turun Kaupunkiympäristö. Palvelun käyttö on maksutonta ja ei vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Lyijyhaulikieltoalueet, WMS -katselupalvelu
Syken Avoin tieto -palvelu: Lyijyhaulikieltoalueet
Maakuntakaavoitus – Pohjois-Pohjanmaan liitto
Helsingin kaupunki, kaupunkimittauspalvelut
KUVAUS Yleistietoja Tampereen kaupungin järvistä ja sanallinen kuvaus vedenlaadusta. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Koko kaupunki. Pääosin pysyvää tietoa. Lähtötiedot vuodelta 2003, viimeksi päivitetty 2011. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Laadittu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Julkinen aineisto. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) POIKKILEIKKAUS Tallennettu 2012 alkaen. KENTÄT RANTAVIIVANPITUUS_KM Järven rantaviivan pituus (kaupunkimittaus) SUURIN_SYVYYS_M Järven suurin syvyys. Lähde: M-L Siitarin arkisto UIMARANTA Onko uimaranta vai ei MAJONEUVOKIELTO Onko järvellä moottoriajoneuvokielto MVENEKIELTO Onko järvellä moottorivenekielto VESISTO_NUMERO VESISTOALUE_NUMERO SYKEn luokitus JARVINUMERO SYKEn luokitus VESISTOALUEEN_NIMI PH Veden pH-arvo HAPPAMUUS 0.hapan pH<5,5, 1.lievästi hapan pH 5,6-6,4, 2.normaali pH 6,5-7,0, 3. emäksinen pH>7,0 PHVUOSI Näytteenottovuosi KOKP Veden kokonaisfosforipitoisuus ug/l REHEVYYS_KOKP Ympäristöhallinnon luokitus kokonaisfosforipitoisuuden mukaan: I erinomainen <12 (karu), II hyvä <30 (lievästi rehevä), III tyydyttävä <50 (rehevä), IV välttävä 50-100 (erittäin rehevä), V huono >100 (ylirehevä) PVUOSI Näytteenottovuosi KLOROFYLLI Klorofylli-a:n määrä ug/l. Näyte otettu kokoomanäytteenä 0-2 m:n vesipatsaasta. REHEVYYS_KLOROFYLLI Ympäristöhallinnon luokitus klorofylli-a:n mukaan: I erinomainen <4, II hyvä <10, III tyydyttävä <20, IV välttävä 20-50, V huono >50 KLOROFYLLIVUOSI Näytteenottovuosi VARIARVO Veden väriluku mg/l Pt VARI 1.kirkasvetinen 5-20, 2.lievä humusleima 21-50, 3.humuspitoiset vedet 51-100, 4.erittäin ruskeavetinen 101-200 PT_VUOSI Näytteenottovuosi LISATIETOJA Vesinäytteet on otettu metrin syvyydestä kesällä. GEOLOC NIMI Järven nimi KORKEUS_M Vedenkorkeus (kaupunkimittaus) PINTA_ALA_HA Järven pinta-ala (kaupunkimittaus)
Tiedot vesianalyyseistä, mittauksista ja maastotarkasteluista, karttakuviot on digitoitu kartalta. Päivitetään kun muutoksia tulee.
Muu kuin routaan liittyvä, usein sillan päiden rakenteisiin ja rumpuihin liittyvä kehittyvä/palautuva geometriaongelma. Aineisto päivittyy tarvittaessa.
Lahden kaupungin Ortoilmakuva-aineistot eri vuosilta Ortoilmakuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Aineistojen maastoresoluutio on 10 - 5ocm. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK26 -koordinaatisto. Uusi Ortoilmakuva-aineisto tilataan 2-3 vuoden välein.
-- tähän täydennetään aineiston historiatiedot --
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:20 000. Kartan alue kattaa koko Tampereen kantakaupungin. Opaskarttarasteri koostetaan Tampereen kaupungin asemakaava-, osoiterekisteri- ja nimistöaineistosta sekä Maanmittauslaitoksen maastotietokanta- ja Väyläviraston digiroad-aineistosta. Aineiston tietosisältö: - Maankäyttö: asemakaava yleistettynä ja maastotietokanta taajamat, pellot, suot - Nimistö: osoitenumerot yleistettynä, kadunnimet, alue- ja maastonimistö - Liikenneverkot: kadut, tiet, rautatiet. Opaskartta päivittyy kaupungin aineistojen osalta viikoittain ja muiden aineistojen osalta n. kerran kuukaudessa. Rasterimuotoinen opaskartta tuotetaan koordinaattijärjestelmiin ETRS-GK24 (EPSG:3878) ja ETRS-TM35FIN (EPSG:3067). Lähtöaineisto ylläpidetään vektorimuodossa. Opaskartta on saatavilla Tampereen kaupungin avoimelta WMS/WMTS-palveluista.
Kantakartasta, osoitenumerointikartasta ja ajantasa-asemakaavasta yleistetty yhdistelmä.
Palvelun kautta pääsee tutustumaan Maanmittauslaitoksen maastokarttoihin ja ilmakuviin. Voit hakea karttoja koko Suomesta mm. paikannimillä ja koordinaateilla. Karttahaun lisäksi palvelusta löytyy monia muita ominaisuuksia, kuten koordinaattien muunnos ja karttalinkin tekeminen. Palvelun kautta voit myös tilata erilaisia painettuja karttoja.