Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Kirkkonummen ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksien, maastomittauksien ja kiinteistötoimitusten sekä rakennuslupakäsittelyn toimenpiteiden kautta. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Aineisto sisältää kiinteistöt, rakennukset, liikenneväylät, nimistöt ja tunnisteet, vesistöt, korkeustiedot, maa- ja kasvipeitteen, runkopisteet sekä muut kohteet.
Niittyverkoston kehittämisprojektin kyselyn maa-alueet
KUVAUS: Karttatason lähtöaineistona on ollut Kiinteistöt alueina kuntarekisteristä (julkinen) - karttatason mukaiset alueet. Aineistosta on rajattu pois Tampereen kaupungin omistamat avoimet viheralueet, vuokra-alueet sekä vesialueet. Aineistoa on suodatettu omistajalajin perusteella. Karttatasolla ovat mukana alueet joiden omistajalaji on: 10 - Kunta tai kuntainliitto. Karttatasoa käytetään Tampereen kaupungin viheralueet ja hulevedet yksikön kyselyssä. KATTAVUUS: Tampere POIKKILEIKKAUS: Aineistoa ei ylläpidetä. KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: vektori (alue) SAATAVUUS: Aineisto on on katsottavissa Oskari-karttapalvelussa. JULKISUUS JA TIETOSUOJA: Aineisto on julkinen (myös lähtöaineistot ovat olleet julkisia). KENTÄT: -kunta -sijaintialue -ryhma -yksikko -kiinteistotunnus -karttateksti -laji: esimerkiksi tontti, maarekisterikiinteistö tai yleinen alue -kokon_ala: kiinteistöt kokonais pinta-ala (m2) -maa_ala: maa-alueiden pinta-ala (m2) -vesi_ala: vesialueiden pinta-ala (m2) -ktj_geometrian_ala: kiinteistötietojärjestelmän geometrian pinta-ala (m2) -omistajalaji: 10 - Kunta tai kuntainliitto -palstoja: kiinteistön palstojen lukumäärä
Oriveden ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista. Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa niiltä osin kun uusia kaavoja hyväksytään. Vuotta 2001 vanhemmasta aineistosta osa on rasterimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Kaupungin sisäisessä käytössä vapaasti hyödynnettävissä. Julkaisu vaatii aina erillisen julkaisuluvan.
Aineisto on tuotettu lainvoimaisten asemakaavojen pohjalta ja sitä ylläpidetään vektorimuodossa niiltä osin kun uusia kaavoja hyväksytään. Vuotta 2001 vanhemmasta aineistosta osa on rasterimuodossa. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa.
Senaatin kartastoksi kutsutaan Venäjän armeijan 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa suorittamien kartoitusten tuloksena syntynyttä kartastoa. Satakunnan alueen karttalehdet asemoitiin vuonna 2016 osana Satakuntaliiton ”Satakunnan tiestö 100 vuotta sitten”-projektia. Aineisto jakautuu 1:21 000 mittakaavan ja 1:42 000 mittakaavan karttalehtiin. Varsinkin 1:42 000 mittakaavan lehtien osalta aineisto on sijainniltaan paikoitellen epätarkka. Alkuperäinen Senaatin karttojen aineisto on peräisin Kansallisarkiston kartta-arkistosta.
Geologisen tutkimuskeskuksen määrittämä arseeniriskialue 1995. Kattavuus koko kaupunki, kertaluonteinen selvitys. Tuote on avointa aineistoa, lisätietoja: https://www.tampere.fi/viestinta/rajapinnat-avoin-data-ja-mobiilipalvelut
Geologisen tutkimuskeskuksen määrittämä arseeniriskialue 1995. Kattavuus koko kaupunki, kertaluonteinen selvitys, ei jatkuvaa päivitystä.
Sisältää seuraavat talousvyöhykkeen karttatasot: Tutkimusluvat Talousvyöhykkeen merituulivoima-alueet Voimassa olevat hyödyntämisluvat Merituulivoima-aineisto täydentyy sitä mukaa, kun talousvyöhykkeen kilpailutukset ja hyödyntämisluvan saaneet hankkeet etenevät. Tasot ovat katseltavissa Traficomin Oskari-palvelussa. WMS ja WFS rajapintayhteyksien käyttö vaatii voimassa olevan API-avaimen Paikkatietopalvelujen avainhallinnasta.
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(b) nojalla
• Tutkimusluvat-karttataso osoittaa alueet, joille on myönnetty tutkimuslupa. • Talousvyöhykkeen merituulivoima-alueet -karttataso osoittaa alueet, jotka on valittu Energiaviraston järjestämiin kilpailutuksiin. Attribuuttitietoja päivitetään tarvittaessa kilpailutusaikataulun muuttuessa/tarkentuessa. Kun alueiden kilpailutus on päättynyt, ne poistetaan karttatasolta. • Voimassa olevat hyödyntämisluvat -karttataso osoittaa alueet, joista on käyty kilpailutus. Kilpailutuksen voittaja saa yksinoikeuden hakea valtioneuvostolta hyödyntämislupaa voittamalleen alueelle. Tämän karttatason attribuuttitietoja päivitetään hankkeen edetessä ja suunnitelmien tarkentuessa
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava on 1:65 000. Opaskartan alue kattaa koko Salon alueen. Aineisto sisältää mm. seuraavat tiedot: nimistö, kadut, tiet ( katu- ja tienimistö ei ole kattava taajama-alueilla ) ja rautatieyhteydet, asuinalueet, teollisuusalueet, metsä-, pelto- ja vesistöalueet sekä kunnan rajat. Aineistoa päivitetään ja ylläpidetään vuosittain. Aineiston koordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK23.
Koko Salon alueen yleispiirteinen opaskartta valmistui vuonna 2011. Opaskartta tuotetaan kantakartan, asemakaavojen, osoiterekisterin ja muiden tietolähteiden avulla ja sitä päivitetään vuosittain. Aineistosta luodaan kaupungin paperinen haja-asutusalueen opaskartta ja sitä käytetään Salon Internet-karttapalvelun opaskarttateemana nimellä yleispiirteinen opaskartta.
Peltokasvien pinta-alat kertoo viljelykäytössä olevien peltojen pinta-alat 1 km ruutuaineistona. Aineisto perustuu maataloustukien hallinnoinnissa käytettävään IACS-rekisteriin ja viljelijöiden sinne ilmoittamiin viljelysuunnitelmiin. Yksittäiset peltolohkot on yleistetty 1 km ruudulle ja tietoja ryhmitelty yleisempiin luokkiin. Luokan perässä on IACS-rekisterin luokat, jotka luokittelu sisältää: Syysvehnä – 1110 Syysvehnä; Syysspelttivehnä Kevätvehnä – 1120 Kevätvehnä; 1142 Kevätspelttivehnä Kevätruis – 1120 Kevätruis Ruis - 1230 Syysruis Ruisvehnä – 1210 Syysruisvehnä; 1211 Kevätruisvehnä Mallasohra – 1320 Mallasohra Muu ohra – 1310 Rehuohra; 1330 Syysohra Kaura – 1400 Kaura Seosvilja – 1545 Seoskasvusto (viljat); 1555 Seoskasvusto (vilja+öljykasvit) Vihantavilja - 1601 Vihantavilja (ohra); 1602 Vihantavilja (kaura); 1603 Vihantavilja (vehnä); 1604 Vihantavilja (ruis); 1605 Vihantavilja (viljaseos) Herne – 2110 Ruokaherne; 2120 Rehuherne Seoskasvustot - 2170 Seoskasvusto (valkuaiskasvit+öljykasvit); 2175 Seos (herne/härkäpapu/makea lupiini/öljykasvit); 2180 Seos herne/härkäpapu/makea lupiini yli 50 %+viljaa; 2185 Seoskasvusto (valkuaiskasvit+vilja); 2195 Seoskasvusto (valkuaiskasvit) Härkäpapu - 2200 Härkäpapu Peruna - 3110 Ruokaperuna; 3120 Ruokateollisuusperuna; 3130 Tärkkelysperuna; 3150 Varhaisperuna (katteenalainen); 3160 Siemenperuna (sertifioidun siemenen tuotantoon); 3190 Tärkkelysperunan oma siemenlisäys Sokerijuurikas - 3210 Sokerijuurikas, sokerintuotantoon; 3230 Sokerijuurikas, energiantuotantoon Rypsi - 4110 Kevätrypsi; 4120 Syysrypsi Rapsi - 4210 Kevätrapsi; 4220 Syysrapsi Erikoiskasvit – 1700 Tattari; 1750 Kvinoa (kinua); 1800 Maissi; 1810 Sokerimaissi; 2300 Soijapapu; 2400 Virna; 2410 Mesikkä; 2420 Mailanen; 2430 Apila; 2440 Vuohenherne; 2450 Linssi; 2500 Makealupiini; 2510 Muut lupiinit; 4010 Tupakka; 4300 Auringonkukka; 4400 Humala; 4620 Kuitupellava; 4810 Siemenmausteet ja lääkekasvit (pl kumina, sinappi); 5824 Sinappi; 6060 Siirtonurmi; 9060 Hunajantuotantoon tarkoitettu kasvusto; 9061 Aitohunajakukka Öljykasvit - 4030 Ruistankio (Camelina, Kitupellava); 4390 Seoskasvusto (öljykasvit); 4530 Öljyhamppu; 4610 Öljypellava Kuitu- ja energiakasvit - 4020 Kuitunokkonen; 4525 Kuituhamppu; 4904 Ruokohelpi (kuivike/rehu); 4905 Ruokohelpi (energia); 4913 Energiapuu, lyhytkiertoinen (haapa ja paju); 4914 Energiapuu, lyhytkiert. (hybriidihaapa ja poppeli); 4930 Ahdekaunokki, energiantuotantoon Avomaan vihannekset ja juurekset – 5101 Tarhaherne; 5102 Pensaspapu; 5103 Valko- eli keräkaali; 5104 Kiinankaali; 5105 Kukkakaali; 5106 Porkkana; 5108 Lanttu; 5109 Nauris; 5110 Mukulaselleri;5111 Palsternakka;5113 Sipulin pikkuistukkaat;5114 Purjo; 5115 Avomaankurkku; 5116 Kurpitsa; 5117 Pinaatti; 5119 Raparperi; 5120 Punajuurikas ja keltajuurikas; 5121 Ruokasipuli (sis. punasipuli ja jättisipuli); 5124 Punakaali; 5125 Savoijinkaali (kurttukaali); 5127 Ruusukaali; 5128 Parsakaali; 5129 Kyssäkaali; 5131 Lehtiselleri; 5133 Lamopinaatti; 5134 Retiisi; 5140 Salaatti (Lactuca-suku); 5141 Salaattisikurit (Cichorium-suku); 5142 Salaattifenkoli; 5143 Kesäkurpitsa; 5148 Lehtikaali; 5149 Tilli; 5150 Persilja; 5157 Valkosipuli; 5158 Piparjuuri; 5165 Maa-artisokka; 5173 Meloni; 5176 Latva-artisokka; 5198 Muut vihannekset; 5816 Parsa; 5831 Korianteri; 5845 Ratamot; 5846 Yrttikasvit alle 5 v. (ei tilli eikä persilja); 5847 Yrttikasvit väh. 5 v.; 9630 Kasvimaa Marjapensaat, hedelmäpuut ja mansikka - 5210 Omena; 5212 Pihlaja (marjantuotanto); 5213 Päärynä; 5220 Muut hedelmät; 5221 Luumu; 5222 Viinirypäle; 5301 Mustaherukka; 5302 Punaherukka; 5303 Valkoherukka; 5305 Karviainen; 5310 Vadelma ja mesivadelma; 5311 Mansikka; 5312 Mesimarja; 5313 Pensasmustikka; 5314 Marja-aronia; 5318 Saskatoon (Marjatuomipihlaja); 5319 Muut marjakasvit; 5410 Koristekasvit, alle 5 v.; 5420 Koristekasvit, 5 v. ja yli, jatkuva sato avomaalta; 5440 Leikkovihreä ja leikkohavu, alle 5 v. kasveista; 5441 Leikkovihreä ja leikkohavu, väh. 5 v. kasveista; 5442 Koristepaju punontatarkoitukseen, alle 5 v.; 5443 Koristepaju punontatarkoitukseen, 5 - 20 v.; 5451 Tyrni; 5452 Kirsikka; 5512 Taimitarhat, alle 5 v. marja-, hedelmä-, koristek.; 5537 Taimitarhat, väh. 5 v. marja-, hedelmä-, koristek. Kumina - 5806 Kumina Viherlannoitusnurmi - 6050 Viherlannoitusnurmi; 6051 Viherlannoitusnurmi (ei ympäristösitoumusta) Viljelty laidun - 6112 1-vuotiset laidunnurmet; 6122 Monivuotiset laidunnurmet Säilörehunurmi – 6111 1-vuot. kuivaheinä-, säilörehu-, tuorerehunurmet; 6121 Moniv. kuivaheinä-, säilörehu- ja tuorerehunurmet; 6210 Pysyvä kuivah.,säilör., tuorer. (väh 5, alle10 v) Luonnonlaidun – 6220 Pysyvä laidunnurmi (väh 5, alle 10 v); 6300 Luonnonlaidun ja –niitty; 6303 Luonnonlaidun jolla korkea luontoarvo (Ahvenanmaa); 6304 Luonnonlaidun jolla kohd. toim.pit. (Ahvenanmaa); 6305 Luonnonlaidun kulttuurialueella (Ahvenanmaa); 6307 Muu luonnonlaidun (Ahvenanmaa); 6600 Metsälaidun; 6710 Hakamaa, avoin; 6720 Hakamaa, puustoinen; 9801 Erityistukisopimusala, pysyvä laidun Siemennurmi 6113 1-vuotiset siemennurmet; 6115 1-vuotinen siemennurmi, yksilajinen; 6123 Monivuotiset siemennurmet; 6125 Monivuotinen siemennurmi, yksilajinen; 6545 Englannin raiheinän siemen, valvottu tuotanto; 6546 Italianraiheinän (westerw.) siemen, valv. tuotanto; 6550 Ruokonadan siemen, valvottu tuotanto; 6561 Apilan siemen, valvottu tuotanto; 6562 Timotein siemen, valvottu tuotanto; 6565 Nurminadan siemen, valvottu tuotanto Kesanto, viljelemätön, ym. erityisalat – 9101 20 v. erityistukisopimus, pelto; 9102 20 v. erityistukisopimus, muu ala; 9403 Sänkikesanto; 9404 Avokesanto; 9620 Tilapäisesti viljelemätön ala; 9700 Pysyvästi viljelemätön Viherkesanto ja luonnonhoitopelto - 9405 Luonnonhoitopelto (nurmikasvit, väh. 2 v.); 9412 Viherkesanto (nurmi ja niitty); 9413 Viherkesanto (riista ja maisema); 9422 Monimuotoisuuspelto, riista; 9423 Monimuotoisuuspelto, maisema; 9424 Monimuotoisuuspelto, niitty 1. ja 2. vuosi; 9806 Kurki-, hanhi- ja joutsenpelto (sopimus) Suojavyöhykkeet ja –kaistat - 9810 Suojavyöhykenurmi (sopimukset ennen 2015); 9811 Suojavyöhyke (sitoumus alkaen 2015); 9820 Suojakaista Peltojen kokonaispinta-ala sisältää yllä lueteltujen luokkien lisäksi seuraavat IACS-luokat: 1410 Syyskaura; 3330 Rehujuurikasvit; 3340 Rehukaali; 5534 Metsäpuiden taimitarhat pellolla; 5850 Saneerauskasvi (valkosinappi); 5851 Saneerauskasvi (öljyretikka); 5852 Saneerauskasvi (samettikukka); 5853 Saneerauskasviseos; 6401 Muut rehukasvit; 6402 Rehurapsi; 9802 Erityistukisopimusala, muu ala; 9803 Erityistukisopimusala, pelto; 9804 Erityistukisopimusala, metsämaa; 9805 Ympäristösopimusala, pysyvä nurmi; 9807 Ympäristösopimusala, muu ala; 9808 Ympäristösopimusala, metsämaa; 9812 Monivuotinen ympäristönurmi; 9830 Maisemapiirre
Aineisto on luotu ryhmittelemällä IACS-rekisterissä olevia viljelykasvien ja maankäyttöluokkien tietoja.
Helsingin kaupungin yleiskaava on yleispiirteinen suunnitelma, johon sisältyy myös kaupungin osayleiskaavat ja osayleiskaavahakemistokartta. Yleiskaavassa varataan alueita mm. asumisen, työpaikkojen, liikenteen, luonnonsuojelun ja virkistyksen tarpeisiin. Yleiskaava esitetään kartalla, ja siihen kuuluvat lisäksi kaavamerkinnät ja -määräykset sekä kaavaselostus. Yleiskaavoituksen tehtävä on kaupungin tai sen osan yhdyskuntarakenteen ja maankäytön yleispiirteinen ohjaaminen, toimintojen sijoittaminen ja yhteen sovittaminen. Yleiskaavoituksella myös ohjataan asemakaavoitusta. Yleiskaavassa osoitetaan kunnan pitkän aikavälin maankäyttöratkaisut ja osoitetaan aluevaraukset mm. tuleville asuntoalueille, palveluille, yritystoiminnalle, liikenteelle sekä maankäyttöä rajoittavat varaukset, kuten virkistys- ja suojelu- sekä kulttuurihistoriallisesti merkittävät alueet. Yleiskaavan hyväksyy kaupunginvaltuusto. Helsingissä on voimassa koko kaupungin kattavan Yleiskaava 2002 lisäksi Helsingin maanalainen yleiskaava sekä osayleiskaavoja: Saariston ja merialueen osayleiskaava (10350); Itä-Jollaksen osayleiskaava (10541); Jätkäsaaren osayleiskaava (11350); Keski-Pasilan osayleiskaava (11356); Kuninkaantammen osayleiskaava (11640); Sörnäistenrannan ja Hermanninrannan osayleiskaava (11650); Kruunuvuorenrannan osayleiskaava (11756) sekä Pohjois-Haagan itäosan osayleiskaava (12199). Aineisto on saatavilla WMS- ja WFS-rajapintapalvelusta tasonimillä Yleiskaava_2002 (vain WMS) Yleiskaava_2002 (vain WMS) Yleiskaava_2002_ruotsinkielinen (vain WMS) Osayleiskaava_10350 (vain WMS) Osayleiskaava_10541 (vain WMS) Osayleiskaava_11350 (vain WMS) Osayleiskaava_11356 (vain WMS) Osayleiskaava_11640 (vain WMS) Osayleiskaava_11650 (vain WMS) Osayleiskaava_11756 (vain WMS) Osayleiskaava_12199 (vain WMS) Osayleiskaavahakemisto_alue
Helsingin nykyinen Yleiskaava 2002 sai lainvoiman 19.1.2007 lukuun ottamatta Malmin lentokentän aluetta. Ensimmäisen Helsinkiä koskevan maankäytön yleissuunnitelman laati asemakaava-arkkitehti Bertel Jung vuonna 1911. Helsingin seuraava yleiskaavatasoinen suunnitelma oli Eliel Saarisen ja Bertel Jungin yhteistyönä laatima Pro Helsingfors -suunnitelma vuodelta 1918. Vuonna 1932 hyväksyttiin "yleisasemakaava", joka oli yleiskaavatasoinen suunnitelma. Nykyisen kaltainen yleiskaavoitus sai alkunsa vuoden 1960 yleiskaavasta, joka oli sotien jälkeen ensimmäinen koko kaupungin kattanut yleiskaava. Sen valmistelu aloitettiin vuonna 1953. Seuraava yleiskaavaehdotus julkistettiin huhtikuussa 1970, yleiskaavaa täydennettiin vuonna 1976 hyväksytyllä kantakaupungin osayleiskaavalla. Vuoden 1992 yleiskaava muodostui kolmesta osasta: kehityskuva, varsinainen yleiskaava ja yleiskaavan toteuttamissuunnitelma.
Uudenkaupungin OAS-tuulivoima-alueiden näkyvyysanalyyseja 2014
Aineisto sisältää teoreettiset näkyvyysanalyysit TIFF-formaatissa Uudenkaupungin kahdeksalta OAS-alueelta (tuulivoimayleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma), joita on tutkittu Uudenkaupungin tuulivoimayleiskaavaa varten. Näkyvyysanalyysit on mallinnettu ArcGIS-paikkatieto-ohjelman Viewshed-työkalulla. Paikkatieto-ohjelmiston avulla on laskettu tuulivoimaloiden näkyvyys maaston korkeustietojen pohjalta sekä metsäiset alueet huomioiden. Metsän korkeudeksi on yleistetty 15 metriä, havainnoitsijan korkeudeksi 2 metriä. Tuulivoimaloiden napakorkeus on 140 metriä, Muntilan kaava-aluetta lukuun ottamatta (120 metrin napakorkeus, rakennuslupahakemuksen mukaan).
Nimeä-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen (CC BY-SA 4.0)
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Helsingin kaupunki, kaupunkimittauspalvelut
CORINE Land Cover 2006 kuvaa koko Suomen maankäyttöä ja maanpeitettä vuonna 2006. Eurooppalaisessa CLC2006 -projektissa tuotettiin Suomen alueelta vuoden 2006 maanpeiteaineistot sekä laadittiin maanpeitteen muutoksia välillä 2000-2006 kuvaavat aineistot. Aineistot luotiin kahdella tarkkuustasolla: EU vaatimusten mukaisesti ja kansalliseen käyttöön. Aineisto koostuu rasterimuotoisesta paikkatietokannasta (erotuskyky 25 * 25 m) ja vektorimuotoisesta paikkatietokannasta, jossa pienin maastossa erottuva alue on vähintään 25 ha ja kapeimmillaan 100 metriä. Kansallisen muutosaineiston pienin kuvio on 1 ha ja eurooppalaisen 5 ha. Aineisto on tuotettu Sykessä olemassa oleviin paikkatietoaineistoihin sekä satelliittikuvatulkintaan perustuen. Vektoriaineisto tuotettiin yleistämällä rasteriaineistoa eurooppalaisen CORINE2006-hankkeen sääntöjen mukaan. Vektoriaineistoissa maankäyttöä/maanpeitettä kuvataan kolmitasoisella hierarkisella luokittelulla. Viisi pääluokkaa ( rakennetut alueet; maatalousalueet; metsät sekä avoimet kankaat ja kalliomaat; kosteikot ja avoimet suot sekä vesialueet) jaetaan toisella tasolla yhteensä 15 alaluokkaan.. Kolmannella luokittelutasolla pääluokat jaetaan yhteensä 44 alaluokkaan. Rasteriaineistossa on joidenkin luokkien kohdalla vielä neljännen tason kansallisia luokkia. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on julkaistu INSPIRE-tietotuote. Käyttötarkoitus: Vektoriaineisto, jossa minimikuviokoko on 25 ha/muutos 5 ha, on tuotettu Euroopan ympäristövirastolle osana Euroopan laajuista CORINE-hanketta. Tarkempi 25 m resoluutiolla oleva rasteriaineisto ja 1 ha muutosaineisto on tarkoitettu kansalliseen käyttöön kuvaamaan maanpeitettä/maankäyttöä. Aineistoja voidaan käyttää paikkatietoanalyysien lisäksi myös taustakarttoina. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/CorineLandCover2006.pdf https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2006_luokat.xls http://www.syke.fi/fi-FI/Tutkimus__kehittaminen/Tutkimus_ja_kehittamishankkeet/Hankkeet/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuottaminen_CORINE_Land_Cover_2006_hankkeessa/Maankaytto_ja_maanpeiteaineistojen_tuott%289088%29 https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/clc2006_luokat.pdf CORINE Land Cover 2006 dataset provides information on Finnish land cover and land use on 2006, and it's changes from 2000 to 2006. The data was produced as a part of the European CLC 2006 project. Dataset includes several spatial layers: • CLC raster (resolution of 25x25 m) and one in • CLC vector (minimum mapping unit 25 hectares and minimum width 100 m). • Source raster (resolution of 25x25 m) on the source data used in the interpretation • Age raster (resolution of 25x25 m) on the year of the soure information • Change vector (minimum mapping 5 hectares) • Change raster (minimum mapping unit 1 hectares) The dataset has been produced in the Finnish Environment Institute (Syke), based on automated interpretation of satellite images and data integration with existing digital map data. The vector dataset was produced from raster data by generalization according to the CORINE 2006 project class definitions. The nomenclature of the vector data has 3 hierarchy levels. The first level classes are: artificial surfaces, agricultural areas, forests and seminatural areas, wetlands and open bogs, water and marshes. Second level has 15 classes and third level 44 sub-classes. The raster dataset has an additional fourth, national class in some of the sub-classes. The vector land cover dataset (25 ha) and the change dataset (5 ha) were produced for the European Environment Agency as a part of the European CORINE-project for harmonized land cover maps and statistics in Europe. The more specific raster dataset (25 m x 25 m) and the change (1 ha) was produced for national use to provide information on Finnish land cover and land use. The datasets are can be used in analyses and as background maps. Information on the source material and age of the source element can be used to validate the results of analyses. The source material is generally from year 2006 (+/- 1 year).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lupatekstit Lähde: Syke, EEA (vektoriaineistolle ) Lähde: Syke (osittain METLA,MMM,MML,DVV) (rasteriaineistolle)
CLC2006-aineiston tuottamisessa käytetty IMAGE2006 satelliittikuvamosaiikki koostuu IRS P6 - ja SPOT 4/5 satelliittikuvista. Kuvat on vastaanotettu vuosina 2005 ja 2006. Satelliittikuvilta estimoitiin puuston pituus ja puuston kokonaislatvuspeitteisyys ja lehtipuuston latvuspeitteisyys. Puustoa kuvaavat muuttujat tuotettiin Metsäntutkimuslaitoksessa käyttäen hyväksi valtakunnan metsien inventoinnin maastoahavaintoaineistoa ja satelliittikuvien tulkintamenetelmää (k-nn). Prosessin osana myös metsäaineistojen laatu on varmistettu. Automaattista satelliittikuvatulkintaa käytettiin myös Ylä-Lapissa puurajan yläpuolisilla alueilla CLC-maanpeiteluokan määrittämisessä. Tulkinnassa hyödynnettiin lisäksi mm. Metsähallituksen biotooppiaineistoa, digitaalista korkeusmallia ja maaperää kuvaavia teemoja Maastotietokannasta. Lisäksi muutamia luokkia tulkittiin satelliittikuvilta manuaalisesti digitoimalla, kuten golfkentät. CLC2006-luokkien muodostamiseen on käytetty useita eri paikkatietoaineistoja, tärkeimpinä Maastotietokanta, Digiroad, Väestötietojärjestelmä (Rakennus- ja huoneistorekisteri), SLICES ja CLC2000. Paikkatietoaineistoista saatu maankäyttö ja maaperätieto yhdistettiin satelliittikuvilta tulkittuihin maanpeitetietoihin. Lopputuloksena saatiin rasterimuotoinen paikkatietoaineisto 25 metrin pikselikoolla. Satellite image interpretation IMAGE2006 satellite image mosaic, which the CLC2006 is based on, consists 47 IRS P6 images and 36 SPOT 4/5 images from the years 2005 and 2006. The satellite images were geometrically corrected by Metria Sweden. Atmospheric correction and in Northern Finland also topographic correction was executed in Syke as well as manual cloud masking. After these corrections mosaicing of individual satellite images were carried out. From the satellite images it was possible to estimate tree heights and both overall crown coverage and crown coverage of broad-leaved trees. These were produced in Finnish Forest Research Institute and the National Forest Inventory Data was used. During this process, the quality of the data was also verified. Automatic satellite imagery interpretation was also used to determine the land cover classes above the tree line in Northern Lapland. Some classes were also manually interpreted from the satellite images (eg. golfcourses). Data integration with GIS data Many geographic data sources were used in CLC2006 creation, most significantly Topographic Database of Finland, Digiroad (digital road database of Finland), SLICES land use database and CLC2000 database. Soil information and land use data from the geographic sources were integrated with data interpreted from satellite images. Detailed class definitions and production methods can be found in annex documents. The resulting national raster database (25m x 25 m) was generalized according to the CORINE 2006 project class definitions and land cover change rules.
Kohdeluokassa hallitaan reaalimaailmassa (maastossa) puuttuvia pistemäisiä infrakohteita. Puutteet voidaan havaita inventoinneissa, mittauksissa tai toimistotyönä. Rumpuputki on esimerkki puuttuvasta pistemäisestä infrakohteesta. Tietojärjestelmässä olevia puutteita ei tässä ilmoiteta vaan ne tulee lisätä järjestelmään uusina kohteina jos puutteita havaitaan. Tietojen ylläpidosta vastaa ELY -keskus. Kohdeluokka on versioituva.