Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Raision ajantasa-asemakaava on vektorimuotoinen koostekartta voimassa olevista asemakaavoista. Aineiston päivitys on jatkuvaa.
Aineisto on laadittu alkuperäisistä vektoriaineistoista koostamalla sekä karttamuoveilta digitoimalla. Kartta on sovitettu noudattamaan ajantasaista kiinteistöjaotusta.
Suunnittelutarvealue on rajattu rakennusjärjestyksen laadinta prosessissa hyväksytty 18.5.2015 Rajaus on tehty 1:20 000 maastotietokannasta tuotetun kartan avulla. Rajaus on tuotettu shape-muodossa. Suunnittelutarvealueen rajausta tarkastellaan rakennusjärjestyksen muutoksen yhteydessä.
Sisältää Raision kaupungin yleiskaavan ja osayleiskaavat.
Aineisto on laadittu alkuperäisistä vektoriaineistoista koostamalla sekä rasteriaineistosta digitoimalla.
Pääkaupunkiseudun ja kehyskuntien postinumeroalueet
Postinumeroalueet on muodostettu paikkatietomenetelmin rakennuspisteiden avulla väestötietojärjestelmästä peräisin olevan postinumerotiedon perusteella. Alueet eivät perustu hallinnollisiin jakoihin, eli ne saattavat sijoittua useamman kunnan alueelle. Postinumeroalueen raja sijoittuu pääsääntöisesti kahden eri postinumeron omaavan rakennuksen puoliväliin. Rajaustarkkuus on parempi tiiviisti rakennetulla alueella. Tilastokeskuksen postinumeroalueaineisto on avointa dataa ja edellyttää käyttäjältä avoimen datan lisenssin noudattamista. Lähdetiedot: Paavo-postinumeroalueet © Tilastokeskus 2022
Vuoden 2019, 2022 ja 2023 ja osalta on tarjolla myös rantaviivalla leikattu aineisto.
KUVAUS Sisältää tietoa aluemaisten pienvesien eli lampien sijainnista ja tilasta. Aineiston pohjana on Tampereen kaupungin alueella tehdyt pienvesiselvitykset vuosina 2011-2014 sekä 2023. Pohjois-Tampereen osalta tiedot perustuvat Aitolahti-Teisko -alueen pienvesiselvityksiin vuosilta 2011-2014. Kantakaupungin osalta kohteiden tietoja on päivitetty 01/2024 Kantakaupungin pienvesi- ja vesistöselvityksen (AFRY 2023) mukaiseksi. Tietokentät päivitetty niiden kohteiden ja sarakkeiden osalta, joista oli uutta tietoa saatavilla (kohteen_kuvaus, luonnontila-aste ja lajisto). Pienvesistä on olemassa erikseen pistemäinen (lähteet) ja viivamainen (uomat) aineisto. KATTAVUUS Koko kaupunki, tiedossa olevat kohteet. Perustuu selvityksiin vuosilta 2011, 2013, 2014 ja 2023. PÄIVITYS Päivitetään uutta selvitystietoa saataessa. YLLÄPITOSOVELLUS Aineisto on tallennettu PostgreSQL-tietokantaan ja ylläpidetään QGIS-ympäristössä. KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA Aluemainen SAATAVUUS Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta. JULKISUUS, TIETOSUOJA. Avoin aineisto. VASTUUTAHO Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi)) Kentät nimi Lammen nimi ymparistotyyppi Onko kyseessä lampi vai tekolampi kohteen_kuvaus Pienvesikohteen kuvaus va_nimi Pienvesikohteen valuma-alueen nimi va_nro Pienvesikohteen valuma-alueen numero va_kuvaus Pienvesikohteen lähivaluma-alueen kuvaus rakenteet Pienvesikohteen rakenteet luonnontila_aste Pintavesikohteen luonnontilaisuuden kuvaus. Vuoden 2023 selvityksessä käytetty neliportaista asteikkoa (luonnontilainen/vähän heikentynyt/heikentynyt/täysin muuttunut). tulvaherkkyys Pienvesikohteen ja lähiympäristön tulvaherkkyyden kuvaus arvio_veden_laatu Arvio pintavesikohteen veden laadusta kalasto Pienvesikohteessa esiintyvät kalalajit ekolog_tila Pienvesikohteen ekologista tilaa kuvaava eliöstö muuta_huomioitavaa Pienvesikohteeseen vaikuttavat tekijät sen vaikutusalueella. lajisto Kohteen oleellinen indikaattorilajisto ja yleistä lajistoa (muun muassa raporteista koostettu) tietolahde Joko ”Kantakaupungin pienvesi- ja vesistöselvitys 2023 AFRY” tai ”Pienvesiselvitykset 2011-2014” riippuen onko vuoden 2023 selvityksessä tullut kohteesta uutta tietoa. pinta_ala Lammen pinta-ala
Tuotettu kartta- ja maastotarkasteluna vuonna 2011. Päivitetty Kantakaupungin pienvesiselvityksen aineistolla 2023. Päivitetään kun selvityksiä tehdään tai uusia kohteita löytyy.
Kalastusrajoituspalvelun avoin data on WMS ja WFS -rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): kalastusrajoitus (avoin:kalastusrajoitus) Palvelu perustuu Maa- ja metsätalousministeriön kalastusrajoitus -aineistoon. Aineistoa hallinnoi Maa- ja metsätalousministeriö yhdessä ELY-keskusten kanssa. Aineisto sisältää alueet, jotka ovat yleiskalastusoikeuksien ulkopuolella. Aineistosta löytyy vesialueet, joissa ongintaa, pilkintää ja viehekalastusta on rajoitettu kalastuslain ja ELY-keskusten päätösten nojalla. Aineiston rajoitusalueet eivät ole oikeudellisesti sitovia. Viranomainen on merkinnyt aineistoon nykytiedon pohjalta vaelluskalavesistöt. Aineistosta löytyy myös palveluun merkityt luonnonsuojelulain mukaiset kalastuskieltoalueet, vaelluskalavesistöjen muut kalastusrajoitukset ja ELY-keskusten uuden kalastuslain mukaiset kalastusta rajoittavat päätökset sekä yleisistä säädöksistä poikkeavat rauhoitusajat ja pyyntimitat. Kalastusrajoituspalvelun aineisto on kohdennettu yleiskalastusoikeuksilla kalastaville, ja siksi aineisto ei sisällä yksityisvesien kalastusoikeuden haltijan asettamia sääntöjä, joiden on tarkoitus selvitä luvanmyynnin yhteydessä. Palvelussa esitetyt kalastusrajoitusalueet eivät ole oikeudellisesti sitovia. Maa- ja metsätalousministeriö pyrkii tarjoamaan palvelussa virheetöntä tietoa keskeytyksettä. Käyttäjä käyttää palvelua ja sen sisältämiä tietoja omalla vastuullaan eikä maa- ja metsätalousministeriö vastaa mistään välittömistä tai välillisistä vahingoista, jotka aiheutuvat esimerkiksi palvelun tai sen sisältämän aineiston virheistä, puutteista, aineiston käyttämisestä, kolmannen osapuolen vaatimuksista, toimintakatkoksista, aineiston sisällön muuttamisesta tai järjestelmän ylläpidon lopettamisesta tai siitä, että palvelu ei toimi tai että se ei sovi tiettyyn tarkoitukseen. Aineisto on julkaistu myös kalasturajoitus.fi -verkkopalvelussa. Palvelun käyttö on maksutonta ei vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Varsinais-Suomen terveysasemien saavutettavuus tieverkkoa pitkin. Varsinais-Suomen liiton keräämä vuonna 2012 ja osin 2013 keräämä ja osoitepaikantama, ja Varsinais-Suomen kuntien vuoden 2013 alussa tarkistama aineisto terveysasemista maakunnan alueelta. Aineisto katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelussa https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Palvelujen sijaintitieto on määritelty katuosoitteiden mukaan. Osoitetietojen lähde on Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri. Terveysasemien saavutettavuutta kuvataan viiden kilometrin välein tuotetuin saavutettavuusvyöhykkein.
Aineisto sisältää kuntakohtaiset tulokset vuoden 2003 eduskuntavaaleista. Aineisto on tuotettu Lounaispaikassa Tilastokeskuksen tietojen pohjalta. Aineisto kattaa Varsinais-Suomen, Satakunnan, Uudenmaan, Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnat.
KUVAUS Tampereen kaupungin alueella olevia tiedettyjä arvokkaita kasvialueita, aineisto on muodostettu pääasiallisesti luontokohdekartoituksen yhteydessä, v. 2003 asiantuntijoiden arvion mukaan (julkaisu Tampereen arvokkaat luontokohteet 2003). Lajihavainnot merkitään Lajihavainnot-tietokantaan, tämä tiedosto ei siis sisällä kaikkia huomioitavia lajihavaintoja. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kattaa koko kaupungin, mutta vain niiltä osin mistä selvityksiä on tehty. Ei ole säännöllistä päivitystä. Päivitetään mikäli uusia arvokkaita alueita määritellään. Aluerajaukset ovat ohjeellisia. YLLÄPITOSOVELLUS; KOORDINAATISTOJÄRJESTELMÄ; GEOMETRIA; SAATAVUUS; JULKISUUS Laadittu MapInfossa. Aineisto tallennetaan ETRS-GK24 (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. Aluemuotoista tietoa. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS2-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu Oracle-tietokantaan. Taulukkotieto sisältää salassa pidettäviä lajeja, kuviot voi julkaista ilman taulukkoa. POIKKILEIKKAUS tallennettu 2012 alkaen. YHTEYSHLÖ Ympäristönsuojeluyksikkö (ymparistonsuojelu@tampere.fi) KENTÄT ARVOKKUUS Arvoperusteena olevien, alueelta havaittujen lajien lajikoodit. MUU ARVOPERUSTE Alueen muut arvot; lehto, puronvarsi, lintujärvi tms. ERITYISPIIRTEET Alueen yksittäisiä havaintoja; siirtolohkare, iso puu tms. UHKATEKIJAT Alueen säilyttämista/säilymistä uhkaavat tekijät, valuma-alue, rakentaminen, maankäyttö tms. SELVITYSTARVE Tämän kentän täyttäminen lopetetaan, koska merkintätapa on epäyhtenäinen ja voi johtaa harhaan. Selvitystarve on aina tarkistettava YSU:sta. YHTEYSHLO Yhteyshenkilön nimi. TIETOLAHDE Julkaisu tai taho, josta tieto peräisin. Esim. Tampereen arvokkaat luontokohteet 2003. Merkitään selvityksen DONNA:n ID-nro. HAVAINTOPVM Merkitse muodossa pp.kk.vvvv HUOMAUTUS Lisätietoja, alueen nimi tms. ESIINTYMAN_ARVO_MUUTTUNUT Jos kohteessa on tapahtunut muutoksia (esim. alue rakennettu tms.) kohdetta/tietoja ei poisteta vaan merkitään kohteen tietoihin että se on muuttunut, tuhoutunut, tms.
Rajoitettu kaupungin sisäiseen käyttöön, muu käyttö vaatii lisenssin. Taulukkotiedot poistettu julkisesta aineistosta, koska sisältä uhanalaisia lajihavaintoja.
KUVAUS Tampereen kaupungin alueella olevia tiedettyjä arvokkaita kasvialueita, aineisto on muodostettu pääasiallisesti luontokohdekartoituksen yhteydessä, v. 2003 asiantuntijoiden arvion mukaan (julkaisu Tampereen arvokkaat luontokohteet 2003). Lajihavainnot merkitään Lajihavainnot-tietokantaan, tämä tiedosto ei siis sisällä kaikkia huomioitavia lajihavaintoja. Lisätiedot ymparistonsuojelu@tampere.fi KATTAVUUS; PÄIVITYS; LUOTETTAVUUS Kattaa koko kaupungin, mutta vain niiltä osin mistä selvityksiä on tehty. Ei ole säännöllistä päivitystä. Päivitetään mikäli uusia arvokkaita alueita määritellään. Aluerajaukset ovat ohjeellisia.
Taajamat ovat osa yhdyskuntarakenteen aluejakoja. Suomen ympäristökeskuksen tuottama taajamarajaus on Suomen virallinen taajamarajaus, jota Tilastokeskus käyttää tilastoinnissaan. Taajamalla tarkoitetaan vähintään 200 asukkaan taajaan rakennettua aluetta. Rajaus perustuu 250 m x 250 m ruudukkoon, jossa huomioidaan asukasluvun lisäksi rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Rajaus on sekä ajallisesti että alueellisesti vertailukelpoinen. Rajaus on hieman tiukempi kuin yleinen pohjoismainen taajamarajaus (vähintään 200 asukasta ja rakennusten välinen etäisyys alle 200m). 100 % vettä sisältävät ruudut eivät kuulu taajamiin. Taajama-aineisto sisältää seuraavat ominaisuustiedot: maa- ja vesipinta-alat neliökilometreinä, väkiluku, Tilastokeskuksen antama taajaman yksilöivä tunnus sekä taajaman suomenkielinen ja ruotsinkielinen nimi. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Aineistosta on saatavilla uusin vuosi sekä aineisto on saatavilla vuodesta 1990 lähtien viiden vuoden välein. Tietyn vuoden tilannetta kuvaava taajamarajaus laaditaan seuraavan vuoden aikana (esimerkiksi vuoden 2012 taajamarajaus on tehty vuonna 2013). Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen aluejaot on rajattu Suomen ympäristökeskuksessa yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Yhdyskuntarakenteen jakaminen taaja- ja haja-asutukseen on yksi valtakunnallisen yhdyskuntarakenteen seurannan perusjaoista. Maankäytön ohjauskeinojen kannalta juuri taaja-asutuksen muodostuminen on ollut tärkeä peruste maankäytön suunnittelulle. Lisätietoja Taajamakaavio: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/Taajamakaavio.pdf Taajamat ja taajamien rajaus: https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus The division of spatial structure to densely and sparsely populated areas is one of the most significant spatial classifications in the monitoring of spatial structure. The delineation of densely populated areas, localities, is an essential basis in planning, steering and monitoring land use. Formerly the delineation of localities was produced by Statistics Finland. This method followed the Nordic standard of localities ('tätort', 'byområde', 'tettsted', 'taajama'), where the distance between buildings is generally less than 200 meters and the population of the locality exceed 200 inhabitants. However, the delineation method changed in time. Therefore comparable information since 1980 based on this Nordic method is not available. Nowadays the delineation of localities is produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR), which is a spatial grid-based information system maintained by the Finnish Environment institute. YKR is widely used in regional planning and research in Finland. Methodologically stable statistical methods make it possible to monitor the changes in the area of localities both in space and time. The YKR method also results in a more compact delineation of the densely populated area than the one produced by using the Nordic standard. The delineation produced by this method is also used by Statistics Finland. The Finnish title of this dataset is YKR Taajamat. This dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). The latest Localities dataset is available from Syke's open information service. It is updated on a yearly basis. The dataset only includes information on population. However, the full dataset including all the information is available for the internal use in environmental administration. For internal use the dataset is also available from 1990 onwards at five year intervals and from 2010 onwards on a yearly basis. Purpose of use: Localities are produced by Syke to support monitoring of urban form and spatial structure and are used as statistical localities. The division to densely and sparsely populated areas is one of the basic divisions used in the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). Especially the development of densely populated areas (localities) has been important guiding element for the land use planning. More information (in Finnish): https://www.ymparisto.fi/fi/rakennettu-ymparisto/kestava-yhdyskuntarakenne/taajamat-ja-taajamien-rajaus
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Keskeisimmät kriteerit taaja-asutuksen rajauksessa ovat olleet: - rakennusten lukumäärä, - kerrosala, - väestömäärä ja - näiden suhde toisiinsa ja lähiympäristöön etäisyydellä mitattuna. Tällä menettelyllä on haluttu varmistaa muutamien taaja-asutuksen erityispiirteiden huomioiminen mahdollisimman hyvin: - Yksittäisten taajaman reunoilla sijaitsevien, kerrosalaltaan isojen ja toiminannaltaan taajamaan liittyvien rakennusten huomioiminen osaksi taajamaa, vaikka suora etäisyys tilastollisen taajaman ei olisikaan riittävä (mm. isot teollisuuslaitokset, varastot tms.) - Haja-asutukseen verrattavan harvan nauhamaisen asutuksen erottaminen pois taaja-asutuksesta - Taaja-asutuksen sisälle kuroutuneiden alueiden erottaminen erikseen taaja-asutuksesta (mm. taajaman sisäiset isot rakentamattomat tai harvasti rakennetut alueet, pelto- ja metsäalueet sekä vesialueet) Lähtöaineistona rajauksessa käytetään tilastoruutua (250 x 250 m) rakennuskannasta. Ruudukolle toteutetaan yleistys, jossa jokaiseen ruutuun lasketaan summa 1 km:n etäisyydellä olevien ruutujen rakennuksen lukumäärästä ja valitaan ne ruudut, joiden summa-arvo on > 39. Valittujen ruutujen sisältä toteutetaan uusi yleistys, jossa lasketaan vierekkäisten ruutujen summa kerrosalasta. Valitaan ne arvot, jotka ylittävät arvon 1499. Poistetaan ruudukon sisään jäävien tyhjien alueiden ruudut. Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Valituista perusaineiston ruuduista valitaan ne ruudut, joissa rakennusten lukumäärän summa on > 1 tai kerrosalan summa> 299 Lasketaan ruuduista 250 metrin etäisyysvyöhyke. Lasketaan etäisyysvyöhykkeestä uusi etäisyysvyöhyke "sisäänpäin". Valitaan ne alkuperäisen rakennuskannan tilastoruuduston ruudut, jotka jäävät valittujen ruutujen sisään. Yhdistetään ruudusto (ehtona ruudun sivun osuminen toiseen ruutuun) Lasketaan muodostuneisiin alueisiin väestötieto ja valitaan ne alueet, joissa asukasluku > 199. The delineation of localities is based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR) and on the 250 x 250 meter statistical grid data and is implemented in several phases. First, the concentrations of buildings and population suggesting possible localities are sought. During the process, a series of generalization operations are carried out in order to implement a unified delineation of localities. The threshold values have been selected on the basis of examinations of several different sample areas and cross-sectional years so that regional differences are taken into account as well as possible. The main datasets used in the delineation of localities have been: - the number of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - the floor area of buildings (agriculture buildings and holiday homes excluded) - population and - the relations between the variables mentioned above measured in distance Through this delineation procedure, it is ensured that following characteristics of localities are paid attention to: - Single buildings with large floor areas that are located at an edge of a densely populated area and are functionally part of the area should be included in the delineation of localities. - Elongated and narrow settlements along rivers, roads or shorelines that are sparsely populated and resemble rural areas should be excluded from the delineation of localities. - Large open areas inside the localities should be excluded from the delineation (for example large unbuilt areas, sparsely built areas, fields, forests, waters). Processing history: Delineation method The delineation of localities is carried out using the statistical grid (250 x 250 m) of building stock and population. The grid cells that fulfill the following three conditions concerning population, number of buildings and floor area are selected as the base concentrations for the delineation of localities: 1. The number of buildings in the cell must be at least two OR the gross floor area of the building stock at least 300 square meters. 2. The total number of buildings in cells located within one kilometer from the cell in question must be at least 40. 3. The gross floor area of the buildings located in the cell and its eight neighboring cells must be at least 1500 square meters. The cells meeting the mentioned three criteria are buffered 250 meters outwards and dissolved to form continuous polygons. The polygons are then buffered again inwards 250. The last buffer is used to select cells from the original 250 x 250 meter grid: the cells that have their center point inside the buffered zone are selected. The selected cells that share an edge or a corner are dissolved to form the same polygon. Finally the population for the formed polygons is counted. Polygons with a total population of 200 or more are selected and classified as localities.
Aluesuunnittelun, rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet ja raportointiyksiköt
Hämeenlinnan, Janakkalan ja Hattulan kantakartta
Hämeenlinnan kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineisto on tuotettu ilmakuvauksista, keilauksista ja maastomittauksista. Kantakartta-aineistoa on asemakaavoitetulta alueelta ja sen ympäristöstä. Rakennusten ja kiinteistöjen osalta ylläpito on jatkuvaa, muiden kohteiden osalta satunnaista. Aineistoa ylläpidetään vektorimuotoisena Tekla GIS -järjestelmässä. Koordinaattijärjestelmä on ETRS GK25 ja korkeusjärjestelmä on N2000.
Kanta-Hämeenlinnan kantakartta-aineisto on digitoitu 1:500 kartoilta ja täydennetty myöhemmin ilmakuvauksista, keilauksista ja maastomittauksista tulleilla aineistoilla. Liitoskuntien osalta aineisto on 1:2000 mittausluokka 2 vastaavaa aineistoa.
Opaskartta on yleistetty karttatuote, jonka ylläpitomittakaava koko kaupungin käsittävässä kartassa on 1:45000 ja taajamissa 1:10000. Opaskartan taajamat ovat Vammala, Keikyä, Kiikka, Karkku, Uotsola ja Häijää Opaskartalla on esitetty tiestö, nimistö, osoitenumeroita, maankäyttö sekä joitain palveluita Aineistoa ylläpidetään vektorimuodossa ja sitä päivitetään jatkuvasti.
Taajamien opaskartta on valmistettu asemakaavojen, kaavan pohjakartan sekä kunnan osoitetietojen avulla. Haja-asutusalueen opaskartta on valmistettu taajamien opaskartta-aineistosta, Maanmittauslaitoksen Maastotietokannasta sekä kunnan osoitetietojen avulla. Kartta-aineistot on valmistettu digitaaliseen muotoon vuonna 2001.
Hämeenlinnan kaupunki/yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut/tietopalvelut