Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Espoon kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka aineisto. Tuotettu stereotyöskentelyllä, maastomittauksella ja digitoimalla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Uusien rakennusten tulo aineistoon kestää noin viikon maastoon merkinnästä. Saatavissa WMS- ja WFS-palveluiden kautta avoimena datana. WFS-aineisto sisältää ominaisuustietoja. LOD1 3D-aineisto on ladattavissa kartat.espoo.fi-sivuston kautta. Saatavissa myös 3D-aineistoa LOD3. Katso https://kartat.espoo.fi/3D/
Tuotettu stereotyöskentelyllä, maastomittauksella ja digitoimalla.
Jalankulkijoille ajoradan, pyörätien tai raitiotien ylittämiseen tarkoitettu, liikennemerkillä tai tiemerkinnällä osoitettu tien osa. Tietoa syntyy suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnossapidossa. ELY:t vastaavat tiedon ylläpidosta. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet ja rampit.
Velho-järjestelmän Täytöt-kohdeluokka kuuluu Rakennerekisterin Alusrakenne-tietokokonaisuuden alle. Kohdeluokka ei ole suoraan verrannollinen minkään yksittäisen Tierekisterin tietolajin kanssa. Aineisto kattaa Väyläviraston ylläpitämän maantieverkon. Kohdeluokan ominaisuustietokuvaus löytyy Velhon sivuilta täältä https://ohje.velho.vaylapilvi.fi/tietokuvaus/#Ominaisuustietokuvaukset .
Tiestötietojen osalta Velho korvaa Tierekisterin ja samalla tiestötietojen käsitemalli uudistuu. Tierekisterin tietolajit (TL) ovat Velhossa kohdeluokkia.
D-luokan matkustaja-aluksen liikennöimän merialueen rajat
Sisältää viivamuotoisen aineiston, joka kuvaa D-alueen ulkorajaa ja D-alueeseen kuuluvia reittejä. D-alueen muodostavat alueet, jotka jäävät rantaviivan ja ulkorajan väliin sekä reitit Kotka-Kaunissaari, Kotka-Haapasaari ja Kotka-Rankki. Henkilöluettelolain mukaisesti pienten matkustaja-alusten matkustajien henkilötietoja ei tarvitse ilmoittaa Nautilus-palveluun, jos alus liikennöi alle tunnin kestävän matkan D-alueella ja satamien välinen matka kestää alle tunnin.
D-alueeseen liittyy rajoituksia, jotka perustuvat matkustaja-alusten liikennöimistä merialueista annettuihin määräyksiin.
A point spatial object which is used to represent the connectivity between two different waterway links, or between a waterway link and a watercourse link, in the water transport network.
Aineisto on johdettu Väyläviraston vesiväylärekisteristä.
Ortoilmakuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ilmakuva kattaa seuraavan alueen: Turku, Kaarina, Raisio, Masku, Lieto, Rusko, Mynämäki, Nousiainen, Naantali, Paimio ja Parainen. Aineisto on saatavissa myös WMS-palveluna. Kuvauksen pikselikoko on 5cm.
Kuvaus on suoritettu kesällä 2013. Lisätietoa http://www.turku.fi/public/default.aspx?contentid=51071
Karttataso kuvaa Itämeren kemikaali tilaa perustuen HELCOM CHASE luokittelutyökaluun. Interpoloitu kartta on tuotettu kolmessa vaiheessa: 1) Rannikkoalueen arviointiyksiöt ovat interpoloitu 2) Avomerialueet ovat interpoloitu ja 3) Rannikko- ja avomerialueet ovat yhdistetty käyttäen pehmennys (smooth) funktiota. Kartan tuottamiseen käytetty lähtöaineisto on peräisin monitorointidataan vuosilta 1999-2007 eri kemikaalien, radionuklidi cesium-137:n pitoisuuksiin sekä tiettyihin biologisiin indikaattoreihin. Tarkempaa tietoa arvioinnin tuottamisesta saa julkaisuista: http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep120B.pdf http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep122.pdf Data on ladattavissa HELCOM Map and Data Service:n kautta osoitteesta: http://maps.helcom.fi/website/mapservice/index.html.
Itämeren kemikaali tilaa kuvaava BEAT karttataso on tuotettu HELCOM-sihteeristön toimesta vuonna 2010 Itämeren kokonaistilaa arvioivaan raporttiin.
Lapin maakuntakaavojen WMS-rajapintapalvelun kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi): Aluevaraukset (lappi_yhdelma_aluevaraukset), Osa-alueet (lappi_yhdelma_osa_alueet), Viivat (lappi_yhdelma_viivat), Pisteet (lappi_yhdelma_pisteet), Kaavan ulkorajaus (lappi_yhdelma_kaavan_ulkoraja) Palvelu perustuu maakunnan alueella tehtyihin selvityksiin mm. aluerakenteesta, liikennejärjestelmästä, tuulivoimasta, virkistyksestä ja kaupallisista palveluista sekä alueella toimivien eri tahojen paikkatietoaineistoihin. Tarkemmat tiedot lähtöaineistosta löytyvät maakuntakaava-aineiston metatiedoista ja Lapin liiton sivuilta http://www.lappi.fi/lapinliitto/fi Aineistoa hallinnoi Lapin liitto, rajapintapalvelun tarjoaa Varsinais-Suomen paikkatietokeskus Lounaistieto. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Turun WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla mm. seuraavat karttatasot (suluissa tekninen nimi):Turun seudun opaskartta (Opaskartta), Turun seudun pyörätiet (Pyorätiet), Turun seudun ilmakuva (Ilmakuva), Turun ajantasakaava (Turun asemakaava), Maastokartta (Turun maastokartta), Viheralueet (Turun viheralueet), Katualueet (Turun katualueet), Bussireitit (Turun bussireitit ja pysäkit), Kaupunginosat (Turun kaupunginosat), Yleiskaava (Turun yleiskaava). Palvelu perustuu Turun Kaupungin aineistoihin. Aineistoja hallinnoi Turun Kaupunkiympäristö. Palvelun käyttö on maksutonta ja ei vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla.
Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet on Syken tuottama valtakunnallinen paikkatietoaineisto. Aineisto on muodostettu luokittelemalla ja yhdistelemällä yhdyskuntarakenteen seurannan (YKR) 250 x 250 metrin ruutuja jalankulku-, joukkoliikenne ja autovyöhykkeisiin keskustaetäisyyden ja joukkoliikenteen palvelutason perusteella. Joukkoliikennevyöhykkeet kuvaavat joukkoliikenteen tarjontaa ruuhka-aikana, eikä vyöhyke kuvaa joukkoliikenteen todellista käyttöä kyseisellä alueella. Aineisto on laadittu Suomen 34 kaupunkiseudulle YKR-kaupunkiseuturajauksen mukaan. Mukana ovat kaikki ne vuoden taajamat, jotka ovat kuuluneet kaupunkiseutuun vuosina 1985–2015. Uudenmaan maakunnan alueella vyöhykkeet on laadittu kaikille taajamille. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Tämä metatieto kuvaa yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet aineistot vuodesta 2017 alkaen. Tätä vanhemmille versioille on omat metatiedot. Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2017 kuvaavat vuoden 2017 tilannetta taajamarajauksen ja keskusta-alueiden osalta sekä joukkoliikenneaikataulujen osalta vuoden 2019 alun tilannetta. Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2021 aineistossa taajamat edustavat vuoden 2020 tilannetta ja keskusta-alueet vuoden 2019 tilannetta. Joukkoliikenneaikataulut edustavat vuoden 2021 kevään tilannetta. Eri vuosien vyöhykkeet ovat tuotettu hieman erilaisella kriteeristöllä ja joukkoliikenteen aineistopohjalla, joten ne eivät ole täysin vertailukelpoisia. Käyttötarkoitus: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet on rajattu Sykessä yhdyskuntarakenteen seurannan sekä maankäytön ja liikenteen suunnittelun tarpeisiin. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrVyohykkeet.pdf http://hdl.handle.net/10138/176782 https://helda.helsinki.fi/handle/10138/41574
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke
Aineiston lähtötietona on käytetty yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmän 250 x 250 metrin ruudukkoa. Joukkoliikenteen aikataulutiedot ovat peräisin valtakunnallisesta joukkoliikenteen koontikannasta (Digitransit), jota on täydennetty NAP-palvelun (finap.fi) kautta saatavilla säännöllisen reittiliikenteen aikatauluilla. Lähtöaineistoiksi on huomioitu ainoastaan digitaalisessa GTFS- tai Kalkati-formaatissa olevat reitti- ja aikataulutiedot. Jos aineiston tuotantohetkellä (kts. lisätietoja sijainnillisesta ja ajallisesta kattavuudesta) aikataulua ei ole ollut saatavissa edellä mainituissa formaateissa valtakunnallisen koontikannan tai NAP-palvelun kautta, sitä ei ole huomioitu joukkoliikennevyöhykkeiden laskennassa. Valtakunnallinen koontikanta ja NAP-palvelun kautta saatavat tiedot sisältävät osin samoja aikatauluja. Päällekkäisyyksiä on kuitenkin pyritty karsimaan laskennasta pois. Päällekkäisyydet saattavat vaaristää joukkoliikenteen tarjontaa lopputuloksessa. On huomioitava, että joukkoliikennetietojen osalta tulos ei kuitenkaan ole täydellinen, koska kaikkia aikataulutietoja ei ole käytettävissä digitaalisessa muodossa. Saatavilla olevissa aineistoissa esiintyi myös puutteita, jotka saattavat aiheuttaa virheitä lopputulokseen. Lopputulos on kuitenkin tarkastettu perusteellisesti etenkin kaupunkiseutujen ydinalueilta suurimpien ongelmien korjaamiseksi. Vyöhykkeiden tulkinnassa on myös huomioitava, että aineiston lähtötietona ei ole joukkoliikenteen todellista käyttöä kuvaavia aineistoja. Prosessointihistoria: Aineisto on tehty luokittelemalla YKR:n 250 x 250 metrin taajamaruutuja. Kaupunkiseuduille määriteltiin ensin toiminnallinen keskipiste YKR:n työpaikkatietojen perusteella naapuriruutuanalyysinä. Keskustan jalankulkuvyöhykkeeseen luokiteltiin ne ruudut, jotka kuuluvat YKR-keskusta-aluerajauksen luokkaan ”kaupunkiseudun keskusta” ja sijaitsevat 2 km (Helsinki), 1,5 km (Tampere ja Turku) tai 1 km (muut kaupungit) maaetäisyydellä kaupungin keskustasta. Keskustan reunavyöhykkeeseen luokiteltiin ne tiheän taajaman (aluetehokkuus < 0,02) ruudut, jotka sijoittuvat 3 km (Helsinki) tai 1 km (muut kaupungit) maaetäisyydelle keskustan jalankulkuvyöhykkeen ulkoreunasta. Vyöhykkeeseen luetaan myös yhtenäiseen keskusta-aluerajaukseen kuuluvat ruudut, jotka sijoittuvat tätä kauemmaksi, sekä alakeskuksiksi luokittuvat kohteet, jotka leikkaavat muodostettavaa vyöhykettä. Alakeskukset määräytyvät niin ikään YKR-keskustat-aluerajauksen perusteella. Alakeskuksiksi luokitellaan Helsingin, Tampereen ja Turun kaupunkiseutujen ydinalueilla luokkaan ”kaupunkiseudun iso alakeskus” lukeutuvat keskukset. Ydinalueen määritelmä on 8 km etäisyysvyöhyke kaupungin toiminnallisesta keskipisteestä, sekä Helsingissä lisäksi sitä ympäröivä yhtenäinen tiheän taajaman alue 25 kilometriin asti. Helsinkiä, Tamperetta ja Turkua pienemmillä kaupunkiseuduilla alakeskuksiksi luokitellaan lisäksi ”kaupunkiseudun pieni alakeskus” -luokkaan kuuluvat keskukset. Uudellamaalla myös luokkaan ”kaupunkiseudun ulkopuolinen pieni keskus” kuuluvat kohteet luokitellaan alakeskuksiksi. Alakeskuksen jalankulkuvyöhyke muodostettiin bufferoimalla keskusta-alueita 150 metrillä, jolloin mukaan rajaukseen tulevat keskusta-alueen viereiset ruudut, mutta ei kulmittaisia ruutuja. Rajauksesta poistettiin ruudut, jotka sijaitsevat yli kilometrin maaetäisyydellä keskuksen keskipisteestä ja ruudut, jotka eivät kuulu tiheän taajaman luokitukseen. Uudenmaan kaupunkiseutujen ulkopuolisia isoja alakeskuksia ei bufferoida. Näille keskuksille muodostetaan sen sijaan keskustan reunavyöhyke 1 km maaetäisyydelle alakeskuksen jalankulkuvyöhykkeen ulkoreunasta samoin kriteerein kuin aiemmin on esitetty. Jos näin muodostettavan reunavyöhykkeen väestömäärä kuitenkin jää alle 2500 asukkaaseen, reunavyöhykettä ei muodosteta, vaan keskusta käsitellään kuten muita alakeskuksia (bufferointi 150 metriä). Joukkoliikennevyöhykkeet muodostettiin digitaalisten joukkoliikenteen reitti- ja aikataulutietojen perusteella. Tieto joukkoliikennevyöhykkeestä laskettiin ruuduille seuraavasti: 1. Summataan joukkoliikenteen pysäkkeihin sen kautta kulkevien erillisten reittien pysähdysten määrä kriteerien mukaisella aikavälillä. 2. Summataan erillisten reittien (linja) määrä pysäkeistä kriteerin mukaisella etäisyydellä (bussi 250 m, raide 700 m) oleviin RHR-rakennuspisteisiin. Jos sama reitti kulkee usean sellaisen pysäkin kautta, joka on kriteerin mukaisella etäisyydellä rakennuksesta, valitaan summaukseen näistä vain maksimi. Tällöin yksi reitti tulee mukaan vain kerran ja esimerkiksi eri suuntiin kulkeva saman reitin liikenne huomioidaan vain kerran. 3. Rakennukset luokitellaan joukkoliikennevyöhykkeisiin kriteerien mukaisten vuorovälien perusteella. 4. Ruutu luokitellaan siihen joukkoliikennevyöhykkeeseen tai autovyöhykkeeseen johon suurin osa ruudun rakennuksista kuuluu. Intensiivisen joukkoliikennevyöhykkeiden vuorotiheyskriteeri on Helsingin ydinalueella vähintään 5 min (bussiliikenne) tai 10 min (raideliikenne); Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla 10 min; ja muilla kaupunkiseuduilla sekä Uudellamaalla 15 min. Joukkoliikennevyöhykkeen vuorotiheyskriteeri on Helsingin ydinalueella 15 min ja muilla kaupunkiseuduilla sekä Uudellamaalla 30 min. Tunnistettiin useampaan vyöhykkeeseen kuuluvat alueet. Annettiin omat koodinsa (40, 41, 11 ja 12) keskustan reunavyöhykkeellä ja alakeskusten jalankulkuvyöhykkeellä sijaitseville ruuduille, jotka täyttävät myös joukkoliikennevyöhykkeiden kriteerit. Aineistoon lisättiin tieto ydinalueen ulkorajasta Helsingin seudulle. Se merkitsee rajaa, jossa joukkoliikenteen kriteeri muuttuu tiukemmaksi.
Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut
Ominaisuustietokuvaukset ja Tierekisterin tietolajien vastaavuudet Velhossa
Syken Avoin tieto -palvelu: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2017
Syken Avoin tieto -palvelu: Yhdyskuntarakenteen vyöhykkeet 2021
Turun kaupunki, Kaupunkiympäristötoimiala
Portaalit ovat ajoradan yläpuolelle ulottuvia pylväsrakenteita, joiden avulla kannatetaan opastustauluja, muita liikennemerkkejä, liikennevaloja ja valaisimia. Tievelhossa hallitaan portaalien rakenteellisia ja toiminnallisia ominaisuustietoja sekä niihin liittyviä kunto-, toimenpide- ja hallinnollisia tietoja. Tieto päivittyy Tievelhoon jatkuvasti. Tietoa syntyy maanteiden hoitourakoista, investointihankkeista sekä muista pääasiallisesti ELY:jen teettämistä erillisinventoinneista. Kohdeluokka on versioituva. Tieto kattaa tiet ja rampit.
Hämeenlinnan, Janakkalan ja Hattulan WMS-palvelu
Hämeenlinnan WMS-palvelu on WMS-rajapintapalvelu, jonka kautta on saatavilla seuraavat karttatasot (tekninen nimi): Hämeenlinnan opaskartta (opaskartta), Hämeenlinnan kantakartta (kantakartta),Hämeenlinnan ajantasa-asemakaava (asemakaava) ja Hämeenlinnan yleiskaava (yleiskaava). Aineistoja hallinnoi Hämeenlinnan kaupunki. Toistaiseksi palvelun käyttö on maksutonta eikä autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla vaadita.
Kauniaisten kaupungin ylläpitämä osoiteaineisto. Jatkuva ylläpito tietokannassa, irroitus ja toimitus sopimuksen mukaan.
Kauniaisten kaupungin ylläpitämä osoiteaineisto. Jatkuva ylläpito tietokannasta, irrotus ja toimitus tilauksesta.
Tampereen yleisillä katu- ja pysäköintialueilla sijaitsevat pysäköintipaikat. Lisäksi aineistosta löytyy mm. asukas- ja yrityspysäköintipaikat ja eri käyttäjäryhmille tarkoitetut paikat. Pysäköintilaitosten (yleisten) tiedoissa on vain paikkamäärä. Aineistoa päivitetään pysäköintiä koskevien päätöksien toteutumisen jälkeen. Aineiston natiivikoordinaatistojärjestelmä on ETRS-GK24FIN. Aineisto on aluemaista. Aineisto on saatavilla WFS- ja WMS-rajapinnoilta, aineisto on tallennettu PostGIS-tietokantaan Selite: id = juokseva järjestysnumero alueen numero = alueen numero pysäköintitietokannassa kohteen tyyppi = inva-pysäköintialue (liikuntaesteisten), linja-autojen pysäköintialue, moottoripyörien pysäköintialue, pysäköintialue, pysäköintilaitos, sähköautojen latauspaikka ja taksiasema paikkamäärä = pysäköintipaikkojen määrä alueella rajoitustyyppi = kiekkopysäköinti, maksullinen pysäköinti, pysäköintikielto osan vuorokaudesta, yksityisalue maksuvyöhyke = pysäköinnin maksuvyöhykkeet 1, 2 tai 3 suurin sallittu pysakointiaika = suurin sallittu pysäköintiaika tunteina rajoitus maksullinen arkena = voimassa oleva rajoitus rajoitus maksullinen lauantaina = voimassa oleva rajoitus rajoitus maksullinen sunnuntaina = voimassa oleva rajoitus rajoitus kiekolla arkena = voimassa oleva rajoitus rajoitus kiekolla lauantaina = voimassa oleva rajoitus rajoitus kiekolla sunnuntaina = voimassa oleva rajoitus rajoitusten lisätiedot = lisätietoja rajoituksista asukas- ja yrityspysakointialue = asukas- ja yrityspysäköinti sallittu tunnuksella yhteiskäyttoautojen pysakointialue = yhteiskäyttöautojen pysäköinti tunnuksella erikoisluvalla sallittu = pysäköinti sallittu erikoisluvalla talvikunnossapitorajoitus = ajankohta jolloin pysäköinti kielletty talviaikaan yopysakointikielto = yöaikainen pysäköintikielto suunnitelma = päätös merkkien asettamisesta ja mahdolliset lisätiedot Aineistoa ylläpitää Tampereen kaupunki / Liikennejärjestelmän suunnittelu
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Pohjois-Savon maakuntakaavayhdistelmä yhtenäisessä tietomallissa
Aineisto sisältää Pohjois-Savon voimassa olevat maakuntakaavat. Aineiston on tuottanut Pohjois-Savon liitto. Pohjois-Savossa on voimassa kaavamerkintöjä kolmesta maakuntakaavasta: Kuopion seudun maakuntakaava (2008) Siilinjärven Yaran T/Ek 13.800 ja T/kem 13.803 merkintöjen osalta, Pohjois-Savon maakuntakaavan 2040, 1. vaihe (2019) päivityksin sekä Pohjois-Savon maakuntakaavan 2040, 2. vaihe (2025). Lisätietoja: maakuntasuunnittelija Mikko Rummukainen, 044 714 2655, mikko.rummukainen@pohjois-savo.fi. Aineisto on visualisoitu HAME-tietomallin mukaan, joka poikkeaa vahvistettujen maakuntakaavojen visualisoinnista. HAME-visualisointi perustuu HAME-hankkeessa (Harmonisoidut maakuntakaavat e-palveluiksi) kehitettyihin ja yhteisesti sovittuihin maakuntakaavamerkintöihin. Lisätietoa HAME-hankkeesta: http://www.syke.fi/hankkeet/hame
Kaava-aineisto on pääosin kaavaselvitysten pohjalta itse tuotettu, muokattu mm. kuntien, GTK:n, Museoviraston, Liikenneviraston, SYKE:n, Pohjois-Savon ympäristökeskuksen aineistoista (ELY-keskus).
NANNUT-hankkeessa tehty kuhan pienpoikasten esiintymistä kuvaava malli Saaristomeren tutkimusalueelle. Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi. Tämä aineisto sopii kuhan lisääntymisalueiden sijainnin ja laajuuden (pienpoikasten esiintymisen todennäköisyyden) tarkasteluun Saaristomeren alueella (Airisto-Velkuan kalastusalueella). Aineistoa voidaan käyttää rannikkovyöhykkeen suunnittelun, kaavoituksen yms. lisätietona, sillä lisääntymisalueiden tunteminen helpottaa osaltaan rannikkoalueen käytön suunnittelua ja suojelua. Aineisto on katsottavissa Lounaistiedon karttapalvelusta https://karttapalvelu.lounaistieto.fi/
Pienpoikasten esiintymisdata kerättiin kesä-heinäkuussa käyttäen Olympia-gulf haavipyydyksiä. Mallinnusta varten poikaskartoitusten aikana mitattiin sameutta ja muita ympäristöparametreja. Aineistoon sovitettiin R- ohjelmassa (versio 2.12.1) logistinen regressiomalli, jossa sameus (alkukesän maksimiarvo) selittää kuhan pienpoikasten esiintymistä. Mallin ennuste on tehty mitatuista sameuden arvoista interpoloidulle sameuspinnalle ArcGIS:ssä. Lisätiedot mallista RKTL:n työraportissa www.nannut.fi.
WMS-palvelu sisältää INSPIRE-direktiivin Liite III/Yleishyödylliset ja muut julkiset palvelut -ryhmään kuuluvat seuraavat SYKEn aineistot: Yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaiset jätevedenpuhdistamot, puhdistamojen purkupisteet ja taajamien keskipisteet. Aineistot eivät ole INSPIREn tietotuotemäärittelyn mukaisia. Aineistot kuuluvat SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Palvelu on tarkasteltavissa mittakaava-alueella 1:5000 – 1:20 000 000.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen Lähde: SYKE
Kasvillisuuden korkeusaineisto on laserkeilausaineistoista teemoitettu rasteriaineisto. Aineistossa on teemoitettu 5 metrin korkeus välein kasvillisuuskorkeudet. Teemoitus alkaa 5 metrin korkeudesta ja päättyy 50 metriin. Laserkeilausaineisto on keilattu vuosina 2007,2009 ja 2012 riippuen alueesta. Maaningan keskustan alueen kasvillisuusrasterointi on tehty Maanmittauslaitoksen vuoden 2011 keilausaineistoon perustuen, jossa aineiston tarkkuus on selkeästi huonompi. Tarkista kasvillisuuskorkeusrasterin tarkempi vuosi tiedon tuottajalta. Aineisto on muodostettu automaattisesti luokitellusta laserkeilausaineistosta, josta on käsin jälkeen päin poistettu mm. sähkölinjoja sekä rakennuksiksi luokiteltuja pisteitä. Aineistossa on mukana yksittäisiä pisteitä rakennuksista, voimalinjoista sekä muista korkeista rakenteista. Aineisto ei kuvaa ajantasaista kasvillisuustilannetta vaan laserkeilausvuoden tilannetta. Kasvillisuuskorkeustasot:5m - 10m,10m - 15m,15m - 20m,20m - 25m,25m - 30m,30m - 35m,35m - 50m.
Laserkeilaukset on suoritettu vuosina 2007, 2009 sekä 2012.
Yleishyödylliset palvelut 1 INSPIRE WMS -katselupalvelu
Hämeenlinnan kaupunki/Yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut/Tietopalvelut
Kuopion kaupunki, Maaomaisuudenhallintapalvelut, Paikkatietopalvelut