Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Maaomaisuus-aineisto kuvaa Kouvolan kaupungin omistuksessa olevien maa-alueiden rajauksia Kouvolan kaupungin hallinnollisten rajojen sisällä. Aineiston päivitys ja ylläpito ovat jatkuvaa kaupungin toimesta.
Tampereen rakennukset on Tampereen kattava tieto pysyvistä rakennustunnuksista, sijaintikiinteistöistä, rakennusten sijainnista ja osoitteista ja omistajista. Sijaintikiinteistöjä, sijainteja ja osoitteita päivitetään jatkuvasti. Tunnukset määritetään ja alue/sijainti lasketaan lupaprosessissa suunnitellun pohjalta, päivitetään sijaintikatselmusmittauksista valmiiksi. Sijaintikiinteistöt päivittyvät Maanmittauslaitokselta saatujen lohkomistietojen ja Tampereen kaupungin tekemien tontinmittausten kautta. Omistajatiedot päivittyvät kiinteistön omistajuuden/haltijuuden tulkinnalla Maanmittauslaitokselta tehtyjen lainhuutoajojen pohjalta. Omistajuuksia korjataan mahdollisten poikkeusten osalta myös rakennuslupatietojen pohjalta. Osoitteet annetaan rakennustunnuksen perustamisen yhteydessä, päivitetään tonttijakojen ja rakennuslupien yhteydessä. Sijainti tallennetaan ETRS-GK24 tasokoordinaattijärjestelmässä. Rakennustunnukset ovat yksilöiviä tunnuksia. Aineisto on saatavissa ? Tietoaineiston geometria on piste.
Tiedot on konvertoitu Facta-kuntarekisteriin aiemmasta rakennusrekisteristä. Jatkuva ylläpito. Nykyinen aineisto on koostettu muovikartoilta digitoiden (viimeiset 1986) aiempaan numeeriseen rakennusrekisteriin (käyttöönotto 1985), josta päivitetty tieto konvertoitiin uuteen Facta-kuntarekisterijärjestelmään 2004. Aineiston ylläpito on jatkuvaa.
Mahdollisesti pilaantuneet maat Paimiossa pistemäisinä kohteina
julkista saatavuutta on rajoitettu INSPIRE-direktiivin artiklan 13(1)(a) nojalla
Raporteista poimittu sijainti- ja ominaisuustieto
Valtakunnallisessa yhdyskuntarakenteen seurannassa (YKR) kaupunkiseutu muodostuu suurimpien kaupunkikeskusten keskustaajamasta, siihen fyysisesti ja toiminnallisesti tiiviisti liittyvistä lähitaajamista sekä näitä ympäröivästä lievealueesta, joka on haja-asutusaluetta. Kaikkiaan Suomessa kaupunkiseutuja on 34, joista kolme on kaksoiskaupunkeja. Keskustaajamia ovat sellaiset taajamat, joissa väestömäärä oli vuoden 2000 taajamarajauksessa yli 15 000 ja taajama ei ole kaupunkiseudun lähitaajama. Näille keskustaajamille muodostetaan kaupunkiseudut ja joiden kehitystä rajauksella seurataan. Kaksoiskaupungit muodostuvat sellaisista keskustaajamista, joiden reunat ovat alle viiden kilometrin päässä toisistaan ja jotka ovat väestömäärältään samaa kokoluokkaa. Lähitaajama kuuluu kaupunkiseutuun aina siinä tapauksessa jos etäisyys keskustaajaman reunaan on enintään kolme kilometriä. Lähitaajama kuuluu kaupunkiseutuun myös siinä tapauksessa, jos se on yli kolmen kilometrin päässä keskustaajamasta, mutta sen työllisistä yli 20 % käy töissä keskustaajamassa ja lähitaajaman ja keskustaajaman välillä on yhtenäinen alue, jossa talotiheys yhden kilometrin säteellä on yli 45 ja lähitaajaman reuna on alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä. Lähitaajaman ja keskustaajaman välillä on oltava myös suora tieyhteys ja kaupunkiseudun on muodostettava lievealueineen yhtenäinen kokonaisuus. Lähitaajama voi kuulua ainoastaan yhteen kaupunkiseutuun ja ollessaan kriteereiltään osa useampaa kuin yhtä kaupunkiseutu, taajama katsotaan kuuluvaksi suurempaan kaupunkiseutuun. Lievealue on kaupunkiseuduille muodostuva yhtenäinen alue, joka ulottuu viiden kilometrin päähän keskustaajaman ulkoreunasta ja kolmen kilometrin päähän kaupunkiseudun lähitaajaman ulkoreunasta. Lievealueeseen eivät kuulu vesistöt, Suomen rajojen ulkopuoliset alueet, eivätkä kaupunkiseutujen ulkopuoliset taajama-alueet. Aineisto kuuluu Syken avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Avoin tieto -palvelussa jaossa on aina uusin versio, joka päivitetään keskimäärin kahden vuoden välein sekä joka viidennen vuoden versio alkaen vuodesta 2010. Ympäristöhallinnon sisäiseen käyttöön aineisto on saatavissa viisivuosittain alkaen vuodesta 1990 lukuunottamatta vuotta 1995. Kaupunkiseutujen muodostamisen lähtötietoina käytetään aina uusimpia mahdollisia YKR-tietoja. Kuitenkin muun muassa työmatkatieodot ovat siihen vuoteen nähden, jota kaupunkiseudut kuvaavat, yleensä kaksi vuotta vanhoja. Tämä johtuu aineistojen tuotannossa olevasta viiveestä. Käyttötarkoitus: YKR-kaupunkiseudut on rajattu Sykessä yhdyskuntarakenteen seurannan tarpeisiin. Lisätietoja: https://geoportal.ymparisto.fi/meta/julkinen/dokumentit/YkrKaupunkiseutu.pdf The YKR Urban Regions is a spatial dataset based on the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). The definition of urban regions is based on the delineation of localities. The Urban regions consist of the urban localities, which exceed population threshold of 15 000 inhabitants, neighboring localities, which are physically and functionally connected to the urban localities and surrounding urban fringe areas with sparse population. In total there are 34 urban regions in Finland, out of which three are so called twin cities. Twin cities are formed from two urban localities having less than a 5 km distance between their borders and share approximately the same amount of inhabitants. An urban locality is formed of a locality (densely populated area) with a population of at least 15 000 inhabitants and which is not categorized as a neighboring locality of another larger urban region. If the distance from the border of a neighboring locality is less than three kilometers to the border of an urban locality, it is invariably included in an urban region. If the distance from the neighboring locality to the functional center of the urban locality is more than three kilometers, but less than 40 kilometers, and at least 20% of the working population is commuting to the urban locality, the area is included in the urban region. However, in these cases, there has to be also a continuous residential area, with more than 45 residential buildings per km² between the urban locality and the neighboring locality. There must also be direct road access between the urban and neighboring locality. If these criteria are met, the area is included in the urban region. A neighboring locality can be connected to only one urban locality at a time. In conflict situations the locality in question is joined to the largest of the urban regions. The urban fringe area is a continuous area surrounding urban regions. It extends five kilometers from the border of the urban locality and three kilometers from the border of the neighboring locality. The urban fringe area does not include water areas, areas outside Finnish national borders or localities outside urban regions. The Finnish title of the dataset is YKR Kaupunkiseudut. This dataset belongs to Syke’s open data collection (CC BY 4.0). Syke’s open information service delivers the most current version of the dataset, which is updated at five year intervals. For the internal use in environmental administration the data is available at five year intervals from 1990 onwards with the exception of 1995. Urban regions are always formed using the most current YKR-data available. In some cases (e.g. YKR-commuting data) YKR-data is outdated compared to the year that the urban regions represent. This results from the delays in the data production processes. Purpose of use: The urban regions dataset is used internally in Finnish Environmental Institute for tasks related to the monitoring of urban changes.
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen https://www.syke.fi/fi/ymparistotieto/kayttolupa-ja-vastuut Lähde: Syke/YKR
Kaupunkiseutu rajauksen lähtöaineistona on Sykessa muodostettu saman vuoden YKR-taajama rajaus, joka perustuu 250 x 250 metrin ruudukkoon. Rajauksessa huomioidaan asukasluvun lisäksi, rakennusten lukumäärä, kerrosala ja keskittyneisyys. Prosessointihistoria: Kriteerit lyhyesti: 1. Etäisyys keskustaajamaan alle 3 kilometriä TAI 2. Työssäkäynti keskustaajamaan yli 20 % taajaman työllisistä JA 3. Keskustaajaman ja lähitaajaman välillä yhtenäinen alue, jossa talotiheys kilometrin säteellä yli 45 JA 4. Lähitaajaman reuna alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä JA 5. Keskustaajama, lähitaajamat ja lievealue muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden a. Keskustaajaman ja lähitaajaman välillä suora tieyhteys b.Kaupunkiseutuun ei muodostu erillisiä saarekkeita Menetelmä lyhyesti: Kaupunkiseuduille on muodostettu keskustaajamat hakemalla taajama-aineistosta ne taajamat, joiden väestömäärä oli yli 15000 vuoden 2000 taajamarajauksessa. Kaksoiskaupungit muodostetaan näistä tekemällä taajamille viiden kilometrin etäisyysvyöhyke ja vertaamalla tähän vyöhykkeeseen osuvien taajamien väestömääriä keskenään. Jos väestömäärien ero on alle 100 000 asukasta, muodostuvat keskustaajamat kaksoiskaupungiksi. Ensimmäisessä vaiheessa merkitään ne taajamat, jotka ovat alle kolmen kilometrin päässä keskustaajamasta (1). Seuraavassa vaiheessa menetelmässä lasketaan työssäkäynti kustakin lähitaajamasta keskustaajamiin. Uusin 250x250 metrin ruutukohtainen työssäkäyntiaineisto yhdistetään työllisen asuinruudun perusteella taajamiin ja lasketaan kuinka suuri osuus taajaman työllisistä käy töissä kussakin keskustaajamassa. Taajamat, joista yli 20 % käy töissä keskustaajamassa täyttävät kriteerin (2). Kolmannessa vaiheessa muodostetaan alueet, jotka kuvaavat taajamien välistä rakentamisyhteyttä YKR:n rakennustietojen perusteella (3). Pistemäinen aineisto muutetaan ensin 250 metrin rasteriksi ja yleistetään focal-sum menetelmällä, jossa jokaiseen ruutuun summataan rakennusten määrä 1km:n säteeltä. Aineisto luokitellaan vielä niin, että kriteerin (45 rakennusta) täyttävät ruudut saavat arvon 1 ja kriteerin alle jäävät saavat arvoksi NoData. Neljännessä vaiheessa merkitään ne taajamat, joiden reuna on alle 40 kilometrin päässä keskustaajaman toiminnallisesta keskipisteestä (4). Viimeisessä vaiheessa muodostetaan varsinaiset kaupunkiseudut kriteerien perusteella valitsemalla kullekin keskustaajamalle ensin ne taajamat, jotka toteuttavat ensimmäisen kriteerin. Tämän jälkeen valitaan ne taajamat, jotka toteuttavat kriteerit kaksi, kolme ja neljä ja yhdistetään ensimmäisen kriteerin toteuttaviin taajamiin. Tästä aineistosta poistetaan vielä toisten kaupunkiseutujen keskustaajamat sekä tarkastetaan, että suoran tieyhteyden kriteeri toteutuu. Lopuksi kaupunkiseudut yhdistetään, mahdolliset päällekkäisyydet poistetaan ja muodostetaan lievealue laskemalla keskustaajamille viiden kilometrin ja lähitaajamille kolmen kilometrin etäisyysvyöhyke, joista poistetaan vesialueet ja Suomen ulkopuoliset alueet. Lopuksi tarkastetaan vielä, että kaupunkiseudut muodostavat lievealueen kanssa yhtenäisiä kokonaisuuksia. The urban regions dataset is a spatial delineation process produced on the basis of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). YKR is is a spatial grid-based information system maintained annually by the Finnish Environment institute (Syke).The urban region delineation process applies the delineation of densely populated areas (localities) on a statistical 250m x 250 m grid as the source data. The delineation of the urban regions is carried out based on the number of population, number of buildings, gross floor area and building density (in the cells of the grid.) Processing history: Process criteria 1. Distance to urban locality less than 3 kilometers OR 2. Commuting to urban locality from neighboring localities reaches 20 % of the working population AND 3. There is a continuous residential area between the urban locality and neighboring locality, where the building density is more than 45 within one kilometer radius AND 4. The border of the neighboring locality is less than 40 kilometers from the functional central point of the urban locality AND 5. The urban locality, neighboring localities and urban fringe form a unified entity a. There is direct road access between the urban locality and the neighboring localities b. There are no separate patches within the urban region The production processing history: 1) First the urban localities are formed of localities with more than 15,000 inhabitants. Twin cities are formed from these by making 5 km buffers around urban localities and comparing population sizes of different localities inside these buffers. If the difference in the populations of two areas is smaller than 100,000, then urban localities form twin cities. 2) Secondly localities that locate less than 3 kilometers from the border of urban localities are identified. 3) In the third phase, the commuting rates from neighboring localities to the urban localities, is calculated. This is carried out by using the latest work place data in a 250 x 250 meter cell combined with the working population's residential distribution and the delineation of localities. This gives a commuting percentage from each neighboring locality. When more than 20% of the working population of the neighboring locality is commuting to the urban locality, the locality meets the commuting criteria. 4) In the fourth phase the building density between localities is calculated. The building density is based on the building information of the Monitoring System of Spatial Structure and Urban Form (YKR). 5) The point data is converted into a 250 x 250 meter raster dataset and generalized using a focal-sum method, in which each cell receives the value of the summed amount of buildings within one square kilometer. The cells that fill this criterion are given value 1 and the ones that do not, are classified as NoData. Finally the cells are dissolved into continuous residential areas. 6) In the sixth phase the urban regions are formed using the criteria mentioned. First the urban cores are formed by selecting the localities that meet criteria 1. Then localities meeting criteria 2, 3 and 4 are added to the selected localities. From this data, criteria 5a and 5b are checked to apply so that urban localities belonging to other urban regions are excluded, and that neighboring localities that do not have direct road access to the urban core are excluded as well.
Aineistoon päivitetään ylläpitäjälle toimitetuttuja yleiskaavoja neljä kertaa vuodessa: yleensä maaliskuussa, kesäkuussa, lokakuussa ja joulukuussa. Yleiskaavapalvelussa on paikkatietoina yhdelmiä Suomen nykyisistä yleiskaavoista. Aineisto sisältää yleiskaavoista kaavatilanteen karttayhdelmät, hakemistokartat eri kaavojen keskeisimmillä ominaisuustiedoilla sekä kaavamerkinnät ja -määräykset. Em. aineistot kattavat maankäyttö- ja rakennuslain (nykyinen alueidenkäyttölaki) yleiskaavoituksen vuodesta 2000 lähtien sekä vanhan rakennuslain mukaisesti vahvistetut yleiskaavat siltä osin kun ne eivät ole kumoutuneet. Kaava-aineisto kootaan jo kunnan hyväksymisvaiheessa (ja kuntien yhteisten yleiskaavojen tapauksessa vahvistusvaiheessa vuoden 2016 lakimuutokseen asti), joten oikaisukehotusten ja valitusprosessien keskeneräisyyden vuoksi kaikki uusimmat yleiskaava-alueet eivät ole lainvoimaisia. Yleiskaavatiedot on kerätty kunnista, konsulteilta, vuoden 2025 loppuun asti ELY-keskusten, Lupa- ja valvontaviraston ja Suomen ympäristökeskuksen aineistoista. Aineisto sisältää lähes kaikki Suomessa (lukuun ottamatta Ahvenanmaata) voimassa olevat yleiskaavat. -Rakennuslain (370/1958) mukaisista yleiskaavoista valtion ympäristöhallinnon vahvistamat yleiskaavat. -Maankäyttö- ja rakennuslain (5.2.1999/132, alueidenkäyttölaki vuoden 2025 alusta) mukaan laaditut kuntien hyväksymät yleiskaavat ja kuntien yhteiset yleiskaavat sekä vuoden 2016 lakimuutokseen asti ympäristöministeriön vahvistamat kuntien yhteiset yleiskaavat. -Muutokset näihin kaavoihin. Yleiskaavoista ylläpidettävät tiedot ovat Kaavakarttojen rasteriyhdelmät, erikseen yleiskaavatilanne ja teemayleiskaavat (esim. vaihekaava, strateginen tai maanalainen yleiskaava), jotka voivat olla päällekkäin voimassa. Jos samassa kaavassa on päällekkäisiä karttalehtiä, rasterina esitetään niistä vain yksi ja muut on liitetty pdf-muodossa kaavamerkintöjen ja -määräysten yhteyteen. Mikäli kaavakartalla on merkintöjä rajauksen ulkopuolella, ne ovat leikkaantuneet pois mosaiikkiyhdistelmän luonnissa. Kaavojen hakemistokartat vektoreina, erikseen yleiskaavojen hakemisto ja teemayleiskaavojen hakemisto (voivat olla päällekkäin voimassa). Kaavakohtaisesti keskeisimmät ominaisuustiedot: Tunnus, yleiskaavan yksilöivä tunnus on muodostettu 3-merkkisestä kuntakoodista, välinumerosta (ei vanhan rakennuslain kaavoilla) ja järjestysnumerosta etunollineen. Maankäyttö- ja rakennuslain yleiskaavoilla kuntakoodi on vuoteen 2013 asti hyväksytyillä 2013-14 kuntajaon mukainen ja siitä lähtien hyväksymisvuoden kunnan mukainen sekä sen perässä on teemakaavoilla numero 2 ja muilla yleiskaavoilla 1. Kuntien yhteisillä yleiskaavoilla on tunnuksessa vain yhden kunnan koodi. Vanhan rakennuslain mukaisesti vahvistetuilla yleiskaavoilla tunnuksen kuntanumero perustuu vuoden 2004 kuntajakoon. Kaavaan saattaa kuulua useita toisistaan erillisiä alueita. Nimi, yleiskaavan nimi. Kaavan hyväksyneen kunnan nimi saattaa esiintyä kentän alussa, kyseessä ei välttämättä ole nykyinen sijaintikunta. Päätöksen päiväys, päivämäärä jolloin kunta on hyväksynyt maankäyttö- ja rakennuslain yleiskaavan tai kuntien yhteinen yleiskaava on vahvistettu tahi vuoden 2016 lakimuutoksen jälkeen hyväksytty taikka vanhan rakennuslain yleiskaava on vahvistunut. Rakennuslain kaavoista on viimeisin vahvistumispäiväys, jolloin joku toimivaltainen viranomainen tai oikeusistuin on kyseiseen yleiskaavaan muutoksen tehnyt. Valitusprosessien keston takia vanhan rakennuslain viimeinen yleiskaava vahvistui vasta huhtikuun lopussa 2006, maankäyttö- ja rakennuslain tultua voimaan vuonna 2000. Tyypittely, yleiskaavan luokittelu maankäyttö- ja rakennuslain mukaisiin kunnan hyväksymiin tai kuntien yhteisiin taikka rakennuslain vahvistettuihin. Oikeusvaikutteisuus, yleiskaavan luokittelu oikeusvaikutteisiin, osin oikeusvaikutteisiin tai ei oikeusvaikutteisiin. Vanhan rakennuslain mukaisesti vahvistetuilla yleiskaavoilla luokka on aina oikeusvaikutteinen, vaikka kaava sisältäisi myös kunnan hyväksymispäätöksen varaan jääneitä alueita, koska ulkorajaus kattaa vain vahvistuneet alueet. Aineistoissa ei ole ollenkaan vanhan rakennuslain mukaisia vain kunnan hyväksymiä yleiskaavoja, joita valtion viranomainen ei ole vahvistanut. (Pinta-ala, yleiskaava-alueen nykyinen pinta-ala, eikä alkuperäisen kaavan suunnittelualueen. Kenttä on saatavissa vain vektoriaineiston mukana.) Lisätietoja, huomautuksina mm. kirjattu ne kaavatapaukset joissa on havaittu, ettei kaava ole tullut voimaan sellaisena kuin se on numeeristettu. Kaava-aineisto kootaan jo kunnan hyväksymisvaiheessa (ja kuntien yhteisten yleiskaavojen tapauksessa vahvistusvaiheessa vuoden 2016 lakimuutokseen asti), joten oikaisukehotusten ja valitusprosessien keskeneräisyyden vuoksi kaikki uusimmat yleiskaavat eivät ole lainvoimaisia. Muutoksenhaun takia osalla kaava-aluetta voi olla myöhäisempi voimaantulon päiväys. Vanhan rakennuslain mukaisiin yleiskaavoihin on myös tehty kuvankäsittelyllä vahvistusmerkintöjä. Joistakin kaavoista ei ole saatu kaikkia kartta- tai legendalehtiä. Samassa kaavassa saattaa olla voimassa päällekkäin useita karttalehtiä, jolloin vain yksi niistä näytetään rasterina ja muut legendan yhteydessä. Kuntien yhteisistä yleiskaavoista on listattu kunnat, joiden alueella kaava on sijainnut laatimisen aikaan. Linkitykset kaavamerkintöihin ja -määräyksiin. Tiedostot ovat pdf-muotoisia ja useampien legendalehtien tapauksessa monisivuisia. Jos samassa kaavassa on päällekkäisiä karttalehtiä, rasterina niistä on vain keskeisin ja muut on liitetty tähän legendalehtien jälkeen. Aineisto on saatavilla rajapinnan kautta seuraavissa koordinaatistoissa: EPSG:3067, ETRS89 / ETRS-TM35FIN EPSG:2393, KKJ / Finland Uniform Coordinate System EPSG:3873 - EPSG:3885, ETRS89/GKxxFIN-kaistat 19-31 EPSG:4326, WGS84 EPSG:3857, WGS84 Web Mercator (Auxiliary Sphere) EPSG:900913, Google Mercator
Public access to spatial data sets and services would adversely affect intellectual property rights.
Aineistot muodostavat kokoelman voimassa olevista yleiskaavoista aina vuodesta 1977 nykypäivään asti. Ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus (Syke) ja Sitowise Oy (aiemmin Sito) ovat tuottaneet kokonaisuuden Suomen yleiskaavoista (lukuun ottamatta Ahvenanmaata). Aineistoja päivitetään 4 kertaa vuodessa ja ajantasaistus perustuu kuntien ilmoituksiin sekä Lupa- ja valvontaviraston tietoihin yleiskaavoista mm. USPA-asianhallintajärjestelmään kirjattujen yleiskaavoja koskevien päätösten avulla. Aineistoissa havaituista puutteista ja virheistä toivotaan palautetta ylläpidosta vastaavaan Sykeen korjausten suorittamiseksi osoitteeseen yleiskaavat@syke.fi Maankäyttö- ja rakennuslain (nykyisin alueidenkäyttölaki) mukaan laaditut yleiskaavat on kerätty kunnista, konsulteilta, vuoden 2025 loppuun asti ELY-keskuksilta ja Lupa- ja valvontavirastolta lähinnä pdf-muodossa, aineisto on muunnettu kuviksi ja asemoitu ETRS-TM35FIN koordinaatistoon. Maankäyttö- ja rakennuslain kaavojen rajausten lähtökohtana ovat olleet vuoden 2025 loppuun asti ELYjen, sittemmin Lupa- ja valvontaviraston ja Syken koostamat GISALU-aineistot (Kuntakaavoituksen ja kulttuuriympäristön paikkatiedot), joita on edelleen täydennetty. Vanhan rakennuslain mukaisesti vahvistetut yleiskaavat on Syke koonnut ensisijaisesti ympäristöministeriön yleiskaava-arkistosta, sekä lisäksi alueellisista ympäristökeskuksista (vuoden 2025 loppuun asti ELY-keskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueelta, nykyisin Lupa- ja valvontavirasto) ja korkeimmasta hallinto-oikeudesta skannattaviksi. Skannaukseen on pyritty saamaan ns. leimattu kaavakartta, josta näkyvät myös vahvistamisen yhteydessä tehdyt alueelliset muutokset ja muut vahvistusmerkinnät. Aina tämä ei kuitenkaan ole ollut mahdollista, joten lähdekarttojen joukossa voi olla jokunen ei-virallinen kaavakin ja muutamiin karttoihin vahvistusmerkintöjä on tehty kuvankäsittelyllä. Rasteroidut kaavat on skannauksen jälkeen oikaistu yhtenäiskoordinaatistoon. Alkuperäisten kaavojen mittakaava on 1:2 000 - 1:50 000, sijaintitarkkuus vaihtelee siten rasterikuvien oikaisusta johtuen kaavalehtien sisälläkin. Rasterikuvien sijainti suhteessa perus-CD:hen vaihtelee muutamasta metristä muutamiin kymmeniin metreihin riippuen kaavakartan mittakaavasta ja kuvan osasta. Suurimittakaavaisissa kaavoissa sijaintitarkkuus on suhteellisesti heikoin, koska kaavan sijainti määriteltiin 1:20 000 peruskartan päällä. Pikselikoko on pääsääntöisesti 0,1 mm ja vanhimmissa skannauksissa 0,07-0,25 mm eli kaavan mittakaavasta riippuen 0,5-4 maastometriä. Rasterit on muunnettu YKJ:stä EUREF-FIN-koordinaatistoon kesällä 2014. Aineisto ei sisällä Ahvenanmaan tietoja (maankäyttö- ja rakennuslaki ei Ahvenanmaalla voimassa). Rasterien pohjalta on tehty vastaava vektorimuotoinen aineisto digitoimalla kaavojen ulkorajoina pääsääntöisesti vahvistusraja, ei koko kaava-alueen rajaa tai aluevarausten ulkorajoja.
​​​Pääkaupunkiseudun postinumeroalue -aineisto on tuotettu HSY:ssä yhdessä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien kanssa. Aineisto sisältää tarkat aluerajaukset ja tiedon postinumerosta sekä toimipaikasta. Postinumeroaluerajaukset on tuotettu pitkälti kuntien omien rajausten pohjalta jolloin ne ovat kuntien omien postinumeroaluerajausten kanssa yhteensopivia. Yhtenäistetyn aineiston tarkkuus vaihtelee hieman kunnittain, johtuen lähtötiedoista ja ylläpitokäytännöistä. Postinumeroalueet eivät ole sidoksissa hallinnollisiin jakoihin, joten ne sijoittuvat paikoitellen useamman kunnan alueelle. Aineisto sisältää tiedon postinumerosta ja postitoimipaikasta. Lisäksi aineistoon on lisätty tilastokeskuksen avoimesta postinumeroalue aineistosta alueiden viitteelliset nimet. Aineisto valmistunut 07/2022 Aineiston copyright: © Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupungit sekä HSY, 2022
​​​Pääkaupunkiseudun postinumeroalueet -aineisto on tuotettu HSY:ssä yhdessä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien kanssa. Aineisto sisältää tarkat aluerajaukset ja tiedot postinumeroista sekä toimipaikoista. Postinumeroaluerajaukset on tuotettu pitkälti kuntien omien rajausten pohjalta, jolloin ne ovat kuntien omien postinumeroaluerajausten kanssa yhteensopivia.
WCS-rajapintapalvelu, josta on mahdollista ladata SYKEn INSPIRE-direktiivin liitteeseen III kuuluvia tietotuotteita. Palvelu tarjoaa Luonnonriskialueet -teeman mukaiset tulvavaaravyöhykkeet -rasteriaineistot. Palvelu perustuu Avoin tieto-palvelussa ladattavana oleviin paikkatietoaineistoihin. Palvelua hallinnoi Suomen ympäristökeskus. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Aineistot kuuluvat SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut
Kauhavan kaupungin ylläpitämä sijaintitarkka kaavan pohjakartta-aineisto, maastoa, rakennettua ympäristöä ja kiinteistöjaotusta kuvaavia tietoja. Aineistoa päivitetään kaavoituksen tarpeiden mukaan.
Kaavan pohjakartta-aineisto perustuu ilmakuvauksiin ja maastomittauksiin sekä vuosina 1980-2010 tehtyihin uudiskartoituksiin. Kartan tarkkuus-, ja laatu vastaa kaavoitusmittausasetuksen-, ja ohjeen mukaisia laatuvaatimuksia. Kartan mittausluokka on 2. Vuonna 2009 kartat saatettiin vektorimuotoisiksi ja 2010 koordinaatisto muunnettiin Euref-Fin koordinaatistoon.
Tampereen kantakaupungin vaiheyleiskaava – Pohjakartta - valtuustokausi 2021-2025
POHJAKARTAN AINEISTOS Tampere: Vesistö, liikenneverkko, nimistöä (järvien nimet, kaupunginosien nimet), rakennuksia, alueita Kuntarajan ulkopuoli: Vesistö, liikenneverkko, kuntarajat, kuntien nimet, taajama-alueita
Merenpohjan monimuotoisuuden luokitus 2007
Aineisto on paikkatietomallinnusten avulla tuotettu arvio vedenalaisen luonnon monimuotoisuudesta tunnistamalla alueellisia hot spot- sijainteja, joissa fysikaalisen ympäristön tekijät muuttuvat huomattavan paljon pienellä alueella ja indikoivat näin monimuotoisia eliöyhteisöjä. Luokat 1 (vähäinen monimuotoisuus) - 5 (suuri monimuotoisuus). Aineiston on tuottanut Metsähallitus (2007) ja se on koostettu Interreg IIIB -rahoitteisen BALANCE-projektin yhteydessä.
Jokaiseen 1 km x 1 km polygonisoluun on päivitetty seuraavat tiedot: 1) laaja vesipinta-alan suhde, 2) syvyysarvojen vaihteluväli, 3) tuuliekspositioarvojen vaiheluväli, 4) matalien vesialueiden osuus sekä 5) rantaviivan pituus. Lopputulosta varten eri tekijöiden vaikutus on yhdistetty ja luokiteltu sopivaksi katsotulla tavalla viiteen luokkaan.
Ympäristön tilan seuranta (ympäristönseuranta)
Kauhavan kaupunki, Kaavoitus ja mittaustoimisto
Sääluotaus (lämpötila, kosteus, paine, tuulen suunta ja nopeus) maanpinnalta noin 25 km korkeuteen.
Aineisto on Lounais-Suomen ympäristökeskuksen koordinoiman Ruovikkokartoitushankkeen tuotos. Mukana hankkeen toteutuksessa olivat lisäksi Tallinnan teknillinen yliopisto, Turun ammattikorkeakoulu, Cursor Oy (ent. Kotkan-Haminan seudun portti Oy), Kaakkois-Suomen metsäkeskus ja Salon kaupunki.
Aineisto on tulkittu käyttäen apuna satelliittikuva-aineistoa Landsat TM- ja ETM+-satelliiteista. Varsinainen ruovikoiden rajaaminen on toteutettu ohjatun luokittelun avulla.
Aineisto sisältää Kuopion kaupungin virastokarttoja vuosilta 2000-2015. Virastokartta on kantakartasta johdettava koko kaupungin kattava rasteriaineisto. Tietosisältönä virastokartta sisältää kadunnimet asemakaava-alueella, tonttien ja kiinteistöjen osoitenumerot, kiinteistöjaotuksen, asemakaava-alueiden rakennukset, tiestön sekä vesistöt.
Itämeren rehevöitymis tila (HELCOM HEAT)
Karttataso kuvaa Itämeren rehevöitymis tilaa perustuen HELCOM HEAT luokittelutyökaluun. Interpoloitu kartta on tuotettu kolmessa vaiheessa: 1) Rannikkoalueen arviointiyksiöt ovat interpoloitu 2) Avomerialueet ovat interpoloitu ja 3) Rannikko- ja avomerialueet ovat yhdistetty käyttäen pehmennys (smooth) funktiota. Kartan tuottamiseen käytetty lähtöaineisto on vuosina 2003-2007 HELCOM jäsenmaiden keräämä monitorointidata. Luokitteluun käytetyt muuttujat ovat typen, fosforin ja klorofylli-a:n pitoisuus, veden näkösyvyys sekä pohjaeläinyhteisö. Tarkempaa tietoa arvioinnin tuottamisesta saa seuraavista lähteistä: http://www.helcom.fi/BSAP_assessment/eutro/HEAT/en_GB/status/ http://meeting.helcom.fi/c/document_library/get_file?p_l_id=79889&folderId=377779&name=DLFE-36818.pdf http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep122.pdf Data on ladattavissa HELCOM Map and Data Service:n kautta osoitteesta: http://maps.helcom.fi/website/mapservice/index.html.
Karttataso on tuotettu HELCOM-sihteeristön toimesta vuonna 2010 Itämeren tilaa kuvaavaan raporttiin.
Kangasalan kantakartan alueella olevat rakennukset näkyvät kantakartalla. Aineisto perustuu ilmakuvauksiin ja aineistoa on täydennetään maastomittauksilla. Aineistoa ylläpidetään jatkuvasti. Lisäksi Kangasalan kaupungilla ylläpidetään rakennus- ja huoneistorekisteriä, jossa rakennukset ovat pistemäisinä kohteina. Rakennus- ja huoneistorekisterin tiedot ovat valtakunnallisessa väestötietotietojärjestelmässä (http://www.vaestorekisterikeskus.fi).
käyttöehdot tuntemattomat. Aineiston muokkaaminen, uudelleenjulkaisu ja edelleenluovutus on ilman Kangasalan kaupungin lupaa kielletty.
---Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta. PAKOLLINEN tieto aineiston Inspire-metatiedoissa.---
INSPIRE latauspalvelu; sää-, säteily-, merihavaintoaineistot sekä ennusteet ja säätutkahavainnot
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut