Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Yritystoiminnan biohajoavat jätteet 2015
Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätetiedot kuvaavat ympäristölupavelvollisten yritysten vuosittain tuottamien biohajoavien jätteiden määriä 1 km ruutuaineistona. Aineisto perustuu ympäristöhallinnon valvonta- ja kuormitustietojärjestelmään (VAHTI) kirjattuihin asiakaskohtaisiin jätetietoihin, joita on jatkokäsitelty Suomen ympäristökeskuksessa. Tiedot koskevat vuotta 2015. Jätemäärät (t/v) on ilmoitettu kansallisen jäteluokituksen mukaisiin kuusinumeroisiin EWC- jäteluokkiin. Luokitus perustuu valtioneuvoston asetukseen jätteistä (179/2012, liite 4). EWC-jäteluokkakoodi (EWC=European waste code) on muotoa xx.yy.zz, jossa neljä ensimmäistä numeroa kuvaavat jätteen alkuperätoimintaa ja sen alatoimialoja ja kaksi viimeistä numeroa jätteen laatua. Kansallisessa jäteluokituksessa on toimialaluokkia kaikkiaan 20. VAHTIssa on lisäksi lietteille käytössä kirjaintarkenne A-G, joka ilmaisee lietteen käsittelytavan. VAHTI-tietojärjestelmässä asiakaskohtaiset jätetiedot kirjataan kolmeen eri jätevirtaan: lähtevä ja tuleva jätevirta sekä varastotilanne. Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemäärätiedot perustuvat VAHTI-asiakkaiden lähtevään jätevirtaan kirjattuihin, biohajoavia jätejakeita koskeviin määrätietoihin (t/v). VAHTI-tietojärjestelmä ei mahdollista jätemäärien aukotonta tasetarkastelua, sillä se on pääasiallisesti kehitetty viranomaisten valvontatehtävää, ei tilastointia varten. Tämän vuoksi Biomassa-atlaksen yritystoiminnan jätemääristä on poistettu jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevät jätemäärät. Osa jätteenkäsittelylaitoksilta lähtevistä jätemääristä tulee jo kertaalleen kirjatuksi VAHTIssa muiden yritysten lähteviin jätteisiin, ja näin ollen ne olisivat osittain päällekkäistä tietoa. Käytännössä osa yritystoiminnan jätteistä kulkee jätteenkäsittelylaitosten, kuten kuljetus- ja keräystoimintaa harjoittavien yritysten kautta hyödyntämiseen ja osa suoraan varsinaisiin jätteen käsittely-/hyödyntämispaikkoihin. Biomassa-atlaksessa yritystoiminnan jätetiedot on VAHTIn EWC-jäteluokkakoodien perusteella jaoteltu viiteen pääluokkaan: 1) eläin- ja kasvijäte, 2) liete, 3) paperi- ja pahvijäte, 4) puujäte ja 5) sekajäte. Pääluokkien lisäksi määrätiedot jakautuvat vielä tarkemmin 62 alaluokkaan. Jäteluokitus on esitetty Biomassa-atlaksen verkkosivulla. Tiedot päivitetään Biomassa-atlakseen kerran vuodessa. Viimeisin päivitys koskee vuotta 2015. Jätemäärätiedoista ei käy ilmi yksittäisen jätteentuottajan nimi. Yritysten biohajoavien jätteiden ja laskennallisesti tuotettujen yhdyskuntien biohajoavien jätteiden määrätietoja ei pidä tarkastella kartalla samanaikaisesti, koska osa tiedoista on päällekkäistä. Laskennallisiin biohajoaviin yhdyskuntajätteisiin sisältyy myös yritysten yhdyskuntajätteen kaltainen biohajoava jäte, jota esimerkiksi on toimistoista peräisin oleva paperi- ja pahvijäte ja henkilöstöruokaloista peräisin oleva biojäte.
Ortokuva on lentokoneesta kohtisuoraan alaspäin otettu ilmakuva, josta on poistettu kameran kuvaprojektion ja maaston korkeusvaihteluiden aiheuttamat vääristymät. Ortokuvien yleinen maastopikselikoko eli maastoerottelukoko on 10 cm. Vanhimpien ilmakuvien maastoerottelokoko on välillä 10 cm ja 50 cm. Kuopion kaupungin tekemät ilmakuvaukset kattavat asemakaava-alueet. Vuoden 2017 ilmakuvaus on suoritettu kesäkuun ensimmäisellä viikolla. Ilmakuvauksen suoritti Terratec As. Ortoilmakuvien maasterottelukyky on 10 cm. Ortokuvat kattavat Kuopion keskustan, Maaningan, Käärmelahden, Muuruveden, Juankosken, sekä Säyneisten taajamat. Aineisto saatavissa ETRS-GK27 koordinaatistossa.
Kuvattu kesäkuun ensimmäisellä viikolla 2017
Vuosina 2020-2023 valmistuneet asunnot on pistemuotoista paikkatietoa sisältävä aineisto, joka kattaa Helsingin seudun (Espoo, Helsinki, Kauniainen, Vantaa, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti) 14 kuntaa. HSY on kerännyt aineiston kunnista vuosien 2021-2024 keväisin osana Helsingin seudun MAL-sopimuksen seurantatyötä. Tämä aineisto on osa MAL-sopimuskauden 2020-2023 kokonaisuutta, joka valmistuu vuonna 2024. id = Kohteen yksilöivä tunnus kuntanimi = Sijaintikunnan nimi kuntanro = Sijaintikunnan numero talotyyppi = Talotyyppi jaoteltuna kerrostaloihin (AK) ja pientaloihin (AP) asuntolkm = Asuntojen lukumäärä kohteessa rahmuoto = ARA; valtion tukema vuokra-asunnot, ASO; asumisoikeusasunnot, VR; vapaa rahoitteiset vuokra- ja omistusasunnot rahmuoto2 = PK; pitkäaikaisella korkotukilainalla rahoitetut ARA-vuokra-asunnot, ER; erityisryhmien ARA-vuokra-asunnot, LK; lyhyellä korkotukilainalla rahoitetut ARA-vuokra-asunnot, ASO; asumisoikeusasunnot, VV; vapaarahoitteiset vuokra-asunnot, VT; valtion takauksella lainoitetut vuokra-asunnot, VO; vapaarahoitteiset omistusasunnot valmvuosi = Kohteen valmistumisvuosi Koordinaatisto=ETRS-GK25 Aineisto on avointa dataa ja sitä koskee CC 4.0 BY -lisenssi. © Helsingin seudun kunnat, HSY ja Uudenmaan liitto
Aiempien MAL-kausien tiedot ovat saatavilla vuoteen 2012 asti.
Valkeakosken asemakaavaindeksi esittää ajantasaisten kaavojen ulottuvuutta. Asemakaavaindeksin ominaisuustietoja ovat kaavanumero sekä hyväksymis- ja voimaantulopvm. Päivitys ja ylläpito jatkuvaa. Saatavissa WMS-palveluna.
Karttaa päivitetään jatkuvasti uusien asemakaavojen saadessa lainvoiman.
Seudullinen maanpeiteaineisto 2018 on pääkaupunkiseudun ja Kirkkonummen sekä Keravan maa-alueet kattava maanpeitteen luokitteluaineisto, joka pohjautuu väri-infraortoilmakuvatulkintaan. Maanpeitteen luokitus jakaa alueen vettä läpäisemättömään pintaan, viherpintaan, avokallioon, paljaaseen maahan ja vesialueiksi. Seudullinen maanpeiteaineisto on tuotettu HSY:n johdolla yhdessä pääkaupunkiseudun kuntien kanssa kahden vuoden välein vuodesta 2014 alkaen. Alueellinen kattavuus vaihtelee hieman vuosittain. Kirkkonummen osalta vuoden 2018 maanpeiteaineisto koostuu osittain vuoden 2016 aineistosta. Indeksikartasta voi tarkistaa aineistolähdejaon. Liitosraja on vektoriaineistoissa toteutettu siten, että vuoden 2018 luokittelutulos on yhdistetty vuoden 2016 aineistoon sulauttamalla saman ryhmän kohteet yli liitosrajan 10 cm toleranssilla siten, että vain vuoden 2018 kohteiden geometriat saivat liikkua. Aineistoissa paljas maa ja muu vettä läpäisemätön pinta ovat ongelmallisia luokkia suhteessa toisiinsa ja niitä kannattaa käsitellä yhtenä luokkana. Vuosien 2016 ja 2018 aineistot ovat rakenteeltaan yhteneväisiä keskenään. Vuoden 2014 aineistossa maanpeitteen luokittelu poikkeaa tuoreemmista aineistoista tiestön ja kasvillisuuden osalta. Luokittelumuutos on kuitenkin toteutettu siten, että vuosien 2016 ja 2018 aineistot voidaan luokitella myös samalla tavalla kuin vuoden 2014 maanpeiteaineisto. Seudullinen maanpeiteaineiston 2018:n esittämisen yhteydessä käytetään seuraavaa viittausta: Seudullinen maanpeiteaineisto: © HSY ja alueen kunnat 2018; tausta-aineistot: © Maanmittauslaitos 2018, © Liikennevirasto, Digiroad 2018, © Maaseutuvirasto 2018 Vektoriaineistot on jaettu maanpeiteryhmittäin omiksi tasoikseen ja rasteriaineistot 2,5 km ruutuihin. Lisätietoja aineistosta saa HSY:n verkkosivuilta osoitteesta: https://www.hsy.fi/ymparistotieto/avoindata/avoin-data---sivut/helsingin-seudun-maanpeiteaineisto/ Aineistot on mahdollista tilata myös osoitteesta sepe@hsy.fi. Aineistot toimitetaan käyttäjän määrittämältä alueelta ja rajaus voidaan tehdä myös paikkatietomuodossa (mapinfo tab tai shp), mikäli HSY:lle toimitetaan ko. rajaus. Karttapalvelun latauskorin kautta on mahdollista ladata maanpeiteaineisto pieneltä alueelta, mutta aineiston suuren koon vuoksi isommat alueet on kannattavaa tilata sähköpostitse pyytämällä.
Kirkkonummen osalta vuoden 2018 maanpeiteaineisto koostuu osittain vuoden 2016 aineistosta. Indeksikartasta voi tarkistaa aineistolähdejaon. Liitosraja on vektoriaineistoissa toteutettu siten, että vuoden 2018 luokittelutulos on yhdistetty vuoden 2016 aineistoon sulauttamalla saman ryhmän kohteet yli liitosrajan 10 cm toleranssilla siten, että vain vuoden 2018 kohteiden geometriat saivat liikkua. Aineistoissa paljas maa ja muu vettä läpäisemätön pinta ovat ongelmallisia luokkia suhteessa toisiinsa ja niitä kannattaa käsitellä yhtenä luokkana. Vuosien 2016 ja 2018 aineistot ovat rakenteeltaan yhteneväisiä keskenään. Vuoden 2014 aineistossa maanpeitteen luokittelu poikkeaa tuoreemmista aineistoista tiestön ja kasvillisuuden osalta. Luokittelumuutos on kuitenkin toteutettu siten, että vuosien 2016 ja 2018 aineistot voidaan luokitella myös samalla tavalla kuin vuoden 2014 maanpeiteaineisto.
Itämeren ekosysteemi tila (HELCOM HOLAS)
Karttataso kuvaa Itämeren ekosysteemin tilaa kokonaisvaltaisesti perustuen HELCOM HOLAS luokittelutyökaluun. Kokonaisvaltainen luokitus perustuu kolmeen temaattiseen arviointiin: Biodiversiteetti tilan arviointityökalu (BEAT), kemikaalitilan arviointityökalu (CHASE) ja rehevöitymistilan luokittelutyökalu (HEAT). Interpoloitu kartta on tuotettu kolmessa vaiheessa: 1) Rannikkoalueen arviointiyksiöt ovat interpoloitu 2) Avomerialueet ovat interpoloitu ja 3) Rannikko- ja avomerialueet ovat yhdistetty käyttäen pehmennys (smooth) funktiota. Tarkempaa tietoa arvioinnin tuottamisesta saa julkaisusta:http://www.helcom.fi/stc/files/Publications/Proceedings/bsep122.pdf Data on ladattavissa HELCOM Map and Data Service:n kautta osoitteesta: http://maps.helcom.fi/website/mapservice/index.html.
Itämeren ekosysteemin kokonaistilaa kuvaava HOLAS karttataso on tuotettu vuonna 2010 HELCOM-sihteeristön toimesta Itämeren kokonaistilaa arvioivaan raporttiin. Itämeren kokonaistilaa arvioivaan raporttiin. Tarkempaa tietoa arvioinnin tuottamisesta saa julkaisusta:http://www.helcom.fi/stc/files/Publications /Proceedings/bsep122.pdf
WCS-rajapintapalvelu, josta on mahdollista ladata SYKEn INSPIRE-direktiivin liitteeseen II kuuluvia tietotuotteita. Palvelu tarjoaa Ortoilmakuvat -teeman (Orthoimagery) mukaiset Satelliittikuvamosaiikki (Image 2000, 2006 ja 2012) -rasteriaineistot. Palvelu perustuu Avoin tieto-palvelussa ladattavana oleviin paikkatietoaineistoihin. Palvelua hallinnoi Suomen ympäristökeskus. Palvelun käyttö on maksutonta eikä vaadi autentikointia eli tunnistautumista käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Aineistot kuuluvat SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut
Geoenergiapotentiaali kartta on rasteriaineisto,joka kuvaa Kuopion Savilahden alueen geoenergiapotentiaalia. Aineisto on toteutettu 1 metrin maastoerottelykyvyllä. Korkeusjärjestelmänä käytetään N2000 -korkeusjärjestelmää. Aineisto kattaa Kuopion kaupungin Savilahden alueen. Geotiff-aineiston arvot vaihtelevat luvusta 1 (erittäin hyvin soveltuvat) lukuun 0,08 (erittäin huonosti soveltuvat alueet). Arviointimenetelmän lähtötietoina käytettiin avoimia paikkatietoaineistoja: Geologian tutkimuskeskus, Maapeitepaksuus 1:1 000 000; Geologian tutkimuskeskus, Kallioperä 1:100 000; Geologian tutkimuskeskus, kallioperäkairaukset; Geologian tutkimuskeskus, valtakunnallinen kairasydänaineisto; Maanmittauslaitos, maastotietokanta; Suomen ympäristökeskus, pohjavesialueet. Lisäksi arvioinnissa on hyödynnetty rakentamiseen liittyviä pohjatutkimuksia, joissa ei pääsääntöisesti ole tehty kalliovarmistusta sekä kiinteistö- ja rakennusrekisteriaineistoja. Mahdollisuus hyödyntää geoenergiaa riippuu voimakkaasti maakerroksen paksuudesta, kallioperän ominaisuuksista ja pohjaveden pinnan korkeudesta. Mitä paksumpi maapeite on, sitä kalliimpaa on energiakaivon tai -kaivokentän poraus. Myös kallioperän ominaisuuksilla, kuten lämmönjohtavuudella on suora yhteys energiakaivon energian tuottoon ja -tehoon / metri. Alueellisen kallioperän ominaisuudet vaikuttavat siis geoenergiaporauksen kustannuksiin ja samalla koko menetelmän kannattavuuteen. Huonoille alueille on mahdollista sijoittaa geoenergiajärjestelmiä, mutta investointikustannukset ovat suuremmat kuin paremmilla alueilla. Edellä esitellyt analyysit yhdistettiin spatiaaliseen data-analyysiin perustuvalla monimuuttujaisella mallinnuksella jolla saatiin yhdistettyä lopullinen geoenergiapotentiaaliaineisto. Geoenergiapotentiaalikartta tehtiin osana Savilahden vähähiilinen energiamalli – SaVE –hanketta. FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:n laatima selvitys Savilahden alueen geoenergiapotentiaalista on kokonaisuudessaan luettavissa osoitteessa www.savilahti.com/save-hanke.
INSPIRE dataset: Management Restriction Or Regulation Zone
Area managed, restricted or regulated in accordance with a legal requirement related to an environmental policy or a policy or activity that may have an impact on the environment at any level of administration (or used for reporting at international, European, national, regional and local) levels.
--- Tietoa aineiston prosessointihistoriasta ja laadusta ---
Kuopion kaupunki, Kiinteistönmuodostus- ja paikkatietopalvelut
Kuopion kaupungin alueelliset ympäristönsuojelupalvelut