Paikkatietohakemisto
Paikkatietohakemisto (Paikkatietohakemisto)
Continents, countries, sea regions of the world.
Valtakunnan turvevarojen kokonaiskartoitukseen liittyvä aineisto, joka sisältää painopistealueittain turvetuotannon kannalta tärkeimmät yli 20 hehtaarin laajuiset suot ja tarpeen mukaan pienempiäkin alueita vuodesta 1975 lähtien. Aineisto sisältää suokohtaisesti tiedot suotyypeistä, turvelajeista, turvevaroista, turpeen fysikaalisista ominaisuuksista, turvetuotantoon soveltuvista soista, turpeen laadusta ja määrästä sekä hyödynnettävistä turvevaroista. Nämä tiedot julkaistaan kuntakohtaisissa turvetutkimusraporteissa, joissa esitetään yleistiedot jokaisesta tutkitusta suosta sekä niiden soveltuvuudesta mm. energia-, kasvu- ja ympäristöturvetuotantoon sekä suojelutarkoituksiin. Turvekartoituksen aineistolle on tehty koordinaatistomuunnos marraskuussa 2013. Muunnos kartastokoordinaattijärjestelmän yhtenäiskoordinaatistosta ETRS-TM35FIN -koordinaatistoon on tehty kolmioittaista affiinista muunnosta käyttäen.
Geologian tutkimuskeskuksen peruslisenssi
Turvetutkimuspisteiden paikantamisessa on käytetty 1:10 000 ja 1:20 000-mittakaavaisia perus- tai topografikarttoja. Tutkimuspisteiden linjastoverkosto on paikannettu maastossa perus- tai topografikarttojen avulla sekä käyttäen käsisuuntakehää, mittanauhaa ja kulmaprismaa. Vuodesta 1998 lähtien havaintopisteet on paikannettu myös GPS -laitteen avulla, ja laitteen käyttö vakiintui vuonna 2001. Tutkimuspisteiden korkeus meren pinnasta on pääsääntöisesti määritetty vaaitsemalla. Vaaituspisteet on kiinnitetty mahdollisuuksien mukaan valtakunnalliseen kiintopisteverkkoon. Jokaisella tutkimuspisteellä ei välttämättä ole korkeustietoa. Vuosien 1975-2004 välillä tutkimustiedot on kirjattu havaintolomakkeisiin ja tallennettu Geologian tutkimuskeskuksen tietokantoihin. Vuodesta 2005 havainnot on tallennettu maastotallentimilla ja siirretty tietokantoihin. Tutkimusten apuna on käytetty myös Geologian tutkimuskeskuksen digitoimattomia, ennen vuotta 1975 kerättyjä turvetutkimusaineistoja. Jokaisesta vuoden 1975 ja sen jälkeen tutkitusta suosta on tehty A-lomake, joka sisältää suon atk-numeron, nimen, karttalehden, painopisteen, pinta-alat ja yleisen sanallisen kuvauksen suosta ja turvekerrostumista. Jokaisesta vuoden 1975 ja sen jälkeen tehdystä tutkimuspisteestä on tehty B-lomake, joka sisältää tutkimuspisteen suotyyppi-, turvekerrostuma- ja pohjamaalajitiedot. Lomake sisältää atk-numeron, koordinaatti- ja korkeustiedot. Jokaisesta vuodesta 1982 lähtien tehdystä syvyyshavaintopisteestä on tehty C-lomake, joka sisältää koordinaattitiedot, atk-numeron ja turvekerrostuman paksuustiedon. Lisäksi lomakkeella voi olla korkeus-, suotyyppi- ja pohjamaalajitieto. Jokaisesta vuosien 1975 ja 2004 välillä otetuista näytteenottopisteistä on tehty L-lomake, joka sisältää atk-numeron, tutkimuspisteen numeron, kairan tilavuustiedot sekä syvyyksittäin turpeen fysikaaliset ominaisuudet ja rikki. Lisäksi lomakkeella on turvelaji- ja turpeen maatuneisuustiedot syvyyksittäin. Vuodesta 2001 lähtien havaintopisteitä paikannettiin myös GPS-laitteella, jonka paikannustarkkuus oli < 10 metriä. Vuodesta 2005 lähtien havainnot on tallennettu maastotallentimilla. Syvyyskäyrät on tulkittu B- ja C-lomaketietojen ja geologisen pohjatiedon perusteella 1:10 000 peruskartoille, josta ne digitoitiin vektorimuotoon.
Suomen kallioperän isotooppitietokanta perustuu julkaistuun aineistoon, etupäässä Geologian tutkimuskeskuksen tuottamiin zirkonin U-Pb iänmäärityksiin. Iänmääritysten lisäksi on saatavilla Sm-Nd ja Pb-Pb isotooppiaineistoa. Tietokanta sisältää sijaintitiedon, kivilajityypin, määritysmenetelmän, analysoidun mineraalin, ikätiedon, kommentit ja viitetiedot.
Suomen kallioperän isotooppitietokanta on syntynyt ajan mukana Geologian tutkimuskeskuksen isotooppigeologian laboratoriossa. Pääosa tietokannan iänmäärityksistä perustuu zirkoni-mineraalista tehtyihin U-Pb isotooppianalyyseihin, joita GTK:ssa on tehty vuodesta 1964 alkaen. Sulfidien Pb-Pb isotooppiaineistoa on kertynyt 1970-luvulta lähtien ja Sm-Nd analyysit GTK:ssa aloitettiin 1981. Suomen kallioperän isotooppitietokanta koostuu kolmesta osasta: 1) Iänmääritykset, pääasiassa U-Pb zirkonista, 2) Sm-Nd analyysit, ja 3) Pb isotooppianalyysit, pääasiassa lyijyhohteesta. Iänmääritysaineisto perustuu aiemmin julkaistuihin määrityksiin ja sisältää sijaintitiedon, kivilajityypin, määritysmenetelmän, analysoidun mineraalin, ikätiedon, kommentit ja viitetiedot. Ikätieto sisältää iän lisäksi virhearvion (2-sigma), analyysien lukumäärän ja luotettavuusindikaattorin: Ikä perustuu konkordanttiin (C) tai lähes konkordanttiin (NC) U-Pb analyysiin, tai ns. konkordian yläleikkaukseen (I), jolloin on usein mainittu myös ns. alaleikkausikä. Kommentit sisältävät lisätietoa, kuten esimerkiksi titaniitista ja monatsiitista määritetyn iän. Tietokanta sisältää seuraavia lyhenteitä: sl (=slightly), disc (=discordant), conc (=concordant), E-Nd (=initial epsilon Nd), heter (=heterogenous), excl (=excluded), frac (=fraction), conv (=conventional), 7/6 (=207Pb/ 206Pb age). Isotooppianalyysien analyyttiset menetelmät on kuvattu kannan sisältämissä viitetiedoissa ja GTK:n analyysit lisäksi ”Mineralogisten ja isotooppigeologisten tutkimuspalvelujen toiminta-käsikirjassa”.
KUVAUS: Tampereen rakennelmien 2D-seinälinjat aluemuotoisena geometriana korkeudeltaan nollattuna. Mukana vain valmiit ja julkisesti näytettävät rakennelmat. Virkistys aamuisin klo 6.35. KATTAVUUS: Tampereen kaupunkiseutu PÄIVITYS: Aineistoa päivitetään jatkuvasti uusien rakennelmien valmistuessa. YLLÄPITOSOVELLUS: StellaMap (DGN-tiedostot) ja FME KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä. GEOMETRIA: vektori (alue) SAATAVUUS: Aineisto on saatavilla WFS-rajapinnalta Tampereen kaupungin sisäiseen käyttöön sekä konsulteille sopimuksella/käyttöehdolla. Aineiston primäärilähde on Oracle-tietokanta. JULKISUUS: Aineisto on julkisesti katsottavissa Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Aineistoon ei liity tietosuojakysymyksiä. KENTÄT: -TYYPPI: Rakennelma, Muu rakennelma, Portaat tai esteettömyysluiska, Laituri, Piippu tai Allas -ALALUOKKA: Varastotila, Katos, Muu rakennelma, Maastoportaat, Autokatos, Joukkoliikenteen pysäkkikatos, Muu laituri, Venelaituri, Mainosrakennelma, Jätekatos, Muistomerkki, Savupiippu, Huvipuistolaite, Raunio, Katsomo, Muu piippu, Maatalousallas, Maauima-allas, Esteettömyysluiska, Hyppyrimäki, Keittokatos, Suihkulähde tai suihkukaivo -RAKENNELMALUOKKA_FACTA: Tulee rakennelmalle i_pyraknro perusteella Factasta (huom. ei löydy kaikilta rakennelmilta). -PYSYVA_RAK_NRO_FACTA: Rakennelman pysyvä rakennusnumero Factasta. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Paikkatietoyksikkö, paikkatieto_tuki@tampere.fi
Maatalousmaalla sijaitseva maisemapiirre 2021
Säilytettävät maisemapiirteet Viljelijätukien ehtona on täydentävien ehtojen noudattaminen. Täydentävien ehtojen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin kuuluu velvollisuus säilyttää maisemapiirteitä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 liitteen II vaatimuksiin sisältyy maisemapiirteiden säilyttäminen. Kansallisesti maisemapiirteiden säilyttämisestä säädetään valtioneuvoston asetuksessa täydentävien ehtojen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksista 4/2015 (muutoksineen). Tuenhakijan on säilytettävä maatalousmaalla olevan peruslohkon sisällä tai peruslohkon pientareella tai toisiinsa rajoittuvien peruslohkojen välisellä alueella olevat maisemapiirteet. Maisemapiirteiden säilyttämistä valvotaan täydentävien ehtojen valvonnassa. Täydentävien ehtojen mukaan säilytettäviä maisemapiirteitä ovat mm. puu, puuryhmä, siirtolohkare tai vastaava luonnonmuodostuma (≤ 0,2 ha), joka on määrätty rahoitetuksi luonnonmuistomerkiksi luonnonsuojelulain (1096/1996) 23 §:n tai Ahvenanmaalla maakuntalain (ÅFS 82/1998) 6 §:ssä perusteella. Maisemapiirteitä ovat myös avointa maisemaa hallitsevat suuret yksittäiset puut ja puuryhmät, joka on suojeltu luontotyyppi (≤ 0,2 ha) luonnonsuojelulain (1096/1996) 29 §:n 1 momentin 9 kohdan tai Ahvenanmaalla luonnonsuojelusta annetun maakunta-asetuksen (ÅFS 113/1998) 5 §:n 8 kohdan perusteella. Luonnonmuistomerkkien suojelupäätöksiä tekevät kuntien ympäristöviranomaiset. Luonnonsuojelulain mukaisten yksittäispuiden sekä puuryhmien suojelu on elinkeino-, liikenne ja ympäristö keskusten (ELY-keskusten) vastuulla. Ahvenanmaalla luonnonmuistomerkkien ja luontotyyppien suojelusta vastaa maakuntahallitus. Maisemapiirteen ilmoittaminen tukikelpoiseen alaan Voit ilmoittaa maisemapiirteen mukaan tukikelpoiseen alaan lomakkeella 442 (https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/tietoa-meista/asiointi/oppaat-ja-lomakkeet/viljelijat/tuet-ja-rahoitus/lomakkeet/442.pdf). Maisemapiirteet voidaan hyväksyä tukikelpoiseen alaan kaikissa pinta-alaan perustuvissa viljelijätuissa (esim. perustuki ja ympäristökorvaus). Tukikelpoisiksi voidaan katsoa enintään 0,2 ha kokoiset maisemapiirteet. Tukikelpoiseksi ei voi saada yli 0,2 hehtaarin kokoisia suojelukohteita, eikä esim. vuokrasopimuksen ulkopuolelle jääviä alueita. Maisemapiirteet voidaan hyväksyä peruslohkon kokonaisalaan, mikäli ne sijaitsevat peltolohkon sisällä, peltolohkon pientareella tai toisiinsa rajoittuvien peltolohkojen välisellä alueella. Maisemapiirteen ala tulee osaksi peruslohkon tukikelpoista alaa vasta ilmoituksen jättämistä seuraavana vuonna. Maisemapiirteen pinta-ala liitetään siihen kasvulohkoon, joka on kohteen välittömässä läheisyydessä. Lohkokohtaisissa muistiinpanoissa viljelijä tekee maisemapiirteestä oman lannoituslohkon, jolle ei saa levittää lannoitteita. Lisätietoa: https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/viljelijat/oppaat/hakuoppaat/viljelijatukien-hakuopas/hakuopas-2021/koko_viljelijatukien_hakuopas_2021.pdf
Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
The GTK’s Mineral Deposit database contains all mineral deposits, occurrences and prospects in Finland. Structure of the new database was created in 2012 and it is based on global geostan-dards (GeoSciML and EarthResourceML) and classifications related to them. The database is in Oracle, data products are extracted from the primary database. During 2013 GTK’s separate mineral deposit databases (Au, Zn, Ni, PGE, U, Cu, Industrial minerals, FODD, old ore deposit database) were combined into a single entity. New database contains extensive amount of information about mineral occurrence feature along with its associated commodities, exploration activities, holding history, mineral resource and re-serve estimates, mining activity, production and geology (genetic type, host and wall rocks, min-erals, metamorphism, alteration, age, texture, structure etc.) Database will be updated whenever new data (e.g. resource estimate) is available or new deposit is found. Entries contain references to all published literature and other primary sources of data. Also figures (maps, cross sections, photographs etc.) can be linked to mineral deposit data. Data is based on all public information on the deposits available including published literature, archive reports, press releases, companies’ web pages, and interviews of exploration geologists. Database contains 33 linked tables with 216 data fields. Detailed description of the tables and fields can be found in separate document. (http://tupa/metaviite/MDD_FieldDescription.pdf) The data products extracted from the database are available on Mineral Deposits and Exploration map service (http://gtkdata.gtk.fi/MDaE/index.html) and from Hakku -service (http://hakku.gtk.fi).
Geological Survey of Finland's basic licence
Source data was separate mineral deposit databases (Au, Zn, Ni, PGE, U, Cu, Industrial miner-als, FODD, old deposit database) which were combined into Mineral Deposit Database. Data-bases didn’t contain detailed production data, this data was imported from excel-sheets compiled by K. Puustinen (http://weppi.gtk.fi/aineistot/kaivosteollisuus/). Original data was based on all public information on the deposits available including published literature, archive reports, press releases, company Internet pages, and interviews of exploration geologists. In future the data sources will be the same and database will be updated whenever new data is available or new deposit is found. Deposits in the source databases were included based on certain criteria depending on the data-base. Such criteria are not in use anymore, every promising prospect will be inserted to the data-base. The original criteria were following: Au: A prospect must contain at least 1 ppm Au for a 1 m section or at least 0.5 ppm Au for a 5 m section. Zn: A prospect must have at least one drill hole with a grade of >1% Zn for >1 m or >0.5 % Zn for >5 m. Ni: A prospect must have at least one drill hole or continuous outcrop sample with a grade of >0.5 % Ni equivalent >1 m. PGE: The threshold for a prospect to be included into the database varies geographically. Cu: A prospect must contain at least 1.5% Cu for a 1 m section or 20 m at 0.5% Cu, or at least 0.2 Mt ore at 0.2% Cu. FODD: Deposits with the following metals are included in the FODD: Ag, Au, Be, Co, Cr, Cu, Fe, Li, Mn, Mo, Nb, Ni, Pb, Pd, Pt, Rh, REE, Sc, Sn, Ta, Ti, U, V, W, Y, Zn and Zr. Only such deposits where one or several of these metals form the majority of the value of the case are in-cluded, and only when there is a resource estimate of some kind in the primary reports on the deposit. U, Industrial minerals and Ore deposit database: Unknown criteria.
2016 all ship types AIS shipping density
This dataset represents the density of all IMO registered ships operating in the Baltic Sea. Density is defined as the number of ships crossing a 1 x 1km grid cell. It is based on HELCOM AIS (Automatic Identification System) data. The HELCOM AIS network hosts all the AIS signals received by the Baltic Sea States since 2005. The AIS Explorer allows to compare density maps of different ship types per month: http://maps.helcom.fi/website/AISexplorer/ The data was processed to produce density maps and traffic statistics. All scripts are available in GitHub: https://github.com/helcomsecretariat. The production of these maps have been carried out 2016-2017 through the HELCOM project on the assessment of maritime activities in the Baltic Sea. The underlying AIS data processing work has been co-financed by EU projects Baltic Scope (2015-2017 EASME/EMFF/2014/1.2.1.5) and Baltic Lines (2016-2019, Interreg Baltic Sea Region). In addition, the Ministry of the Environment of Finland supported the work with a special contribution in view of the use of the results in the HOLAS II process.
Attribution 4.0 International (CC BY 4.0) HELCOM data is free for public use, however HELCOM should always be cited as the data source.
The density map is based on a 1 x 1km grid from the European Environment Agency (EEA) and is following the INSPIRE geographical grid systems. The value of each cell represents the number of trips crossing it. A trip is a line depicting the movement of a ship between two ports, from outside the Baltic Sea or towards its exit. Those lines are made with AIS signals (points). To generate them, 339 areas around ports and 5 areas defining the borders of the Baltic Sea were used. The lines were overlaid on top of the grid to count the number of lines crossing each cell. This process is done per each month.
Peltolohkorekisteri Peltolohkorekisteri on vuosittainen aineisto, joka sisältää vuosittaisella tukihakemuksella olevat peruslohkot. Peruslohkolla tarkoitetaan yksittäisen hakijan (pl. yhteiskäyttölohkot) viljelemää ja hänen omistuksessaan tai hallinnassaan olevaa maantieteellisesti yhtenäistä viljelyaluetta, jota rajoittaa kunnan raja, omistusoikeuden raja, tuki- tai sopimusalueen raja, vesistö, piiri- tai valtaoja, tie, metsä tai muu vastaava raja. Tuenhakijan omistuksessa oleva maantieteellisesti, korvauskelpoisuudeltaan ja maankäyttölajiltaan yhtenäinen alue on yksi peruslohko, vaikka se muodostuisi useasta hakijan omistuksessa olevasta erillisestä rekisteritilasta. Lisätietoa: https://ruokavirasto.mobiezine.fi/zine/618/pdf
Tämä on aineiston ensimmäinen vuosittainen julkaisu. Aineisto julkaistaan vuosittain, julkaisuajankohta on seuraavan vuoden huhtikuussa.
EMODnet Seabed substrate 1:25 000 – Europe
The EMODnet (European Marine Observation and Data network) Geology project collects and harmonizes marine geological data from the European sea areas to support decision making and sustainable marine spatial planning. The partnership includes 39 marine organizations from 30 countries. The partners, mainly from the marine departments of the geological surveys of Europe (through the Association of European Geological Surveys-EuroGeoSurveys), have assembled marine geological information at various scales from all European sea areas (e.g. the White Sea, Baltic Sea, Barents Sea, the Iberian Coast, and the Mediterranean Sea within EU waters). This dataset includes EMODnet seabed substrate maps at a scale of 1:25 000 from the European marine areas. Traditionally, European countries have conducted their marine geological surveys according to their own national standards and classified substrates on the grounds of their national classification schemes. These national classifications are harmonised into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. Further information about the EMODnet Geology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/).
These national classifications are harmonised into a shared EMODnet schema using Folk's sediment triangle with a hierarchy of 16, 7 and 5 substrate classes. The data describes the seabed substrate from the uppermost 30 cm of the sediment column. The harmonised data has been assembled and in cases also generalised into the target scale. The restricted areas have been removed from the material. Further information about the EMODnet Geology project is available on the portal (http://www.emodnet-geology.eu/). Copyright: European Community, represented by the European Commission. The holders of the intellectual property rights (IPR) to the data, which existed prior to the Contract being entered into, are the EMODNET-Geology partners.
KUVAUS: Karttataso kuvastaa Tampereen kaupungin katualueiden maksuluokkia sekä niihin liittyviä tarkastus- ja valvontamaksuja. KATTAVUUS: Julkisesti kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. PÄIVITYS: Satunnainen (vain tarvittaessa). Karttatason tietojen päivittämisestä vastaa Tampereen kaupungin Katutilavalvonnan yksikkö. YLLÄPITOSOVELLUS: Tampereen kaupungin tiedostopalvelin ja PostGIS-tietokanta KOORDINAATTIJÄRJESTELMÄ: Aineisto tallennetaan ETRS-GK24FIN (EPSG:3878) tasokoordinaattijärjestelmässä GEOMETRIA: vektori (viiva) SAATAVUUS: Aineisto on tallennettu Postgis-tietokantaan. JULKISUUS: Aineisto on nähtävillä julkisesti kaikille käyttäjille Oskari-karttapalvelussa. TIETOSUOJA: Aineistoon ei liity tietosuojakysymyksiä. AINEISTOSTA VASTAAVA TAHO: Tampereen kaupunki, Katutilavalvonta, katuluvat@tampere.fi
Uomakorjaus: rumpujen kaiverrus (korkeusmalli 2m)
Maanmittauslaitoksen KM2-korkeusmallin kanssa yhteensopiva korkeusmalli, jossa alkuperäisiä korkeusarvoja on alennettu erityisesti virtavesikohteiden (viivamaiset sekä aluemaiset) ja tieverkoston risteyskohdissa. Alennetut korkeusarvot pyrkivät kuvaamaan virtausreittejä, kuten tierumpuja ja putkia, joita alkuperäisessä KM2:ssa ei ole. Aineisto on tuotettu yhdistämällä useita eri valtakunnan kattavia lähtöaineistoja, joita ovat - korkeusmalli KM2 (Maanmittauslaitos) - Siltojen kansien korkeudet (Syke) - Maastotietokanta (Maanmittauslaitos) - DIGIROAD-tieverkosto (Väylävirasto) - Rumpurekisteri (Väylävirasto) Lisäksi jotkin kunnat ja kaupungit ovat digitoineet Maastotietokannasta puuttuvia virtausreittejä. Korkeusarvot ovat ilmoitettu N2000-korkeusjärjestelmässä. Aineisto on avoin (lisenssi CC BY 4.0). Käyttötarkoitus: Korvaamalla KM2:n korkeusarvot uomakorjausaineiston arvoilla saadaan korkeusmalli, joka soveltuu mm. pintaveden virtauksen mallinnukseen alkuperäistä korkeusmallia paremmin. Tämä mahdollistaa esim. hulevesitulvariskien luotettavamman arvioinnin. Aineisto kuuluu SYKEn avoimiin aineistoihin (CC BY 4.0). Lähde: Syke, Maanmittauslaitos (perustuu Syken, MML:n ja Väyläviraston aineistoihin).
Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Kayttolupa_ja_vastuut Lähde: Syke, Maanmittauslaitos (perustuu Syken, MML:n ja Väyläviraston aineistoihin).
KM2:ssa sillat Maastotietokannan (MTK) virtavesialueiden yllä ovat pääsääntöisesti kaiverrettu. Siltojen kansien korkeudet -aineistoa käytettiin tunnistamaan valmiiksi kaiverretut kohteet. Jäljellejääneille kohteille korkeusarvoja tien ja virtavesialueen leikkauskohdan ympäristössä laskettiin virtavesialueen korkeuksien tasalle. Kaikkien MTK:n virtavesiviivojen ja tievektorien, pois lukien polut yms., leikkauskohtiin asetettiin rumpukohde käyttäen virtavesiviivan geometriaa rumpukohteen luonnissa. Tämän jälkeen kaikkien rumpurekisterin pisteille, jotka olivat riittävän kaukana jo luoduista rumpukohteista, luotiin myös rumpukohde. Kohteen luonnissa käytettiin tiesegmentin leveystietoa ja KM2:n korkeustietoa riittävällä etäisyydellä tien molemmilta puolilta. Kuntien digitoimista kohteista muodostetiin rumpukohteet käyttäen suoraan digitoitua geometriaa. Lopuksi rumpukohteet rasteroitiin yhteensopivaksi rasteriksi KM2:n kanssa (sama resoluutio ja asemointi). Pikselin arvot, eli korkeudet, määritettiin joko interpoloimalla korkeuksia rumpukohteen päätepisteiden välillä tai käyttämällä virtavesiviivan kohdalla olevien korkeuksien keskiarvoa rasteroitavan pisteen läheisyydessä. Uudet korkeudet eivät koskaan ole korkeampia kuin KM2:n korkeudet. Lopuksi kaikki käsittelemättömät MTK:n virtavesiviivakohteet rasteroitiin käyttäen pikselin rasterointiarvona keskiarvoa korkeuksista pikselin lähistöllä virtavesiviivan kohdalla. Näin saatiin poistettua mm. peltolohkojen välisten uomien traktorinylityskohdat, joista ei ole olemassa aineistoa.
Ruokavirasto INSPIRE - metatiedot tiedostopalvelun Atom-syötteelle
INSPIRE - metadata for WMS-service Seabed substrate
Korkeusmallin uomakorjaus WMS-katselupalvelu
Korkeusmallin uomakorjaus WCS-latauspalvelu